# Europos Sąjungos L 96/2023

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 96 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 66 metai2023m. balandžio 5d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 96

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

66 metai2023m. balandžio 5d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2023 m. sausio 30 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2023/735, kuriuo iš dalies keičiamos Deleguotojo reglamento (ES) 2020/760 nuostatos, susijusios su reikalavimu pateikti sąskaitas faktūras referenciniam kiekiui nustatyti, ir paaiškinami tam tikri klausimai, susiję su Licencijas turinčių veiklos vykdytojų registravimo ir identifikavimo (LORI) elektronine sistema | 1 |
| | * | 2023 m. kovo 31 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/736 dėl rinkos koregavimo mechanizmo taikymo išvestinėms finansinėms priemonėms, susietoms su virtualiaisiais prekybos taškais Sąjungoje, išskyrus TTF, techninių detalių apibrėžimo | 4 |
| | * | 2023 m. balandžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/737, kuriuo, atsižvelgiant į Bendrojo Teismo sprendimą sujungtose bylose T-30/19 ir T-72/19, tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms autobusų arba sunkvežimių padangoms, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, vėl nustatomas galutinis antidempingo muitas | 9 |
| | * | 2023 m. balandžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/738, kuriuo, atsižvelgiant į Bendrojo Teismo sprendimą sujungtose bylose T-30/19 ir T-72/19, tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms autobusų arba sunkvežimių padangoms, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, vėl nustatomas galutinis kompensacinis muitas | 45 |
| | * | 2023 m. balandžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/739, kuriuo Bulgarijos, Lenkijos ir Rumunijos grūdų ir aliejingųjų sėklų sektoriams numatoma skubios paramos priemonė | 80 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2023 m. balandžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2023/740 dėl žaislams taikomų darniųjų standartų, parengtų siekiant užtikrinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/48/EB įgyvendinimą | 85 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2023 m. sausio 30 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2023/735, kuriuo iš dalies keičiamos Deleguotojo reglamento (ES) 2020/760 nuostatos, susijusios su reikalavimu pateikti sąskaitas faktūras referenciniam kiekiui nustatyti, ir paaiškinami tam tikri klausimai, susiję su Licencijas turinčių veiklos vykdytojų registravimo ir identifikavimo (LORI) elektronine sistema

1

*

2023 m. kovo 31 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/736 dėl rinkos koregavimo mechanizmo taikymo išvestinėms finansinėms priemonėms, susietoms su virtualiaisiais prekybos taškais Sąjungoje, išskyrus TTF, techninių detalių apibrėžimo

4

*

2023 m. balandžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/737, kuriuo, atsižvelgiant į Bendrojo Teismo sprendimą sujungtose bylose T-30/19 ir T-72/19, tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms autobusų arba sunkvežimių padangoms, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, vėl nustatomas galutinis antidempingo muitas

9

*

2023 m. balandžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/738, kuriuo, atsižvelgiant į Bendrojo Teismo sprendimą sujungtose bylose T-30/19 ir T-72/19, tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms autobusų arba sunkvežimių padangoms, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, vėl nustatomas galutinis kompensacinis muitas

45

*

2023 m. balandžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/739, kuriuo Bulgarijos, Lenkijos ir Rumunijos grūdų ir aliejingųjų sėklų sektoriams numatoma skubios paramos priemonė

80

SPRENDIMAI

*

2023 m. balandžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2023/740 dėl žaislams taikomų darniųjų standartų, parengtų siekiant užtikrinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/48/EB įgyvendinimą

85

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2023 m. vasario 2 d. Komisijos reglamento (ES) 2023/334, kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios klotianidino ir tiametoksamo liekanų koncentracijos tam tikruose produktuose arba ant jų iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 II ir V priedai, klaidų ištaisymas ( OL L 47, 2023 2 15 ) | 89 |
| | * | 2023 m. vasario 25 d. Tarybos reglamento (ES) 2023/427, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 833/2014 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje, klaidų ištaisymas ( OL L 59 I, 2023 2 25 ) | 90 |

Klaidų ištaisymas

*

2023 m. vasario 2 d. Komisijos reglamento (ES) 2023/334, kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios klotianidino ir tiametoksamo liekanų koncentracijos tam tikruose produktuose arba ant jų iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 II ir V priedai, klaidų ištaisymas ( OL L 47, 2023 2 15 )

( OL L 47, 2023 2 15 )

89

*

2023 m. vasario 25 d. Tarybos reglamento (ES) 2023/427, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 833/2014 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje, klaidų ištaisymas ( OL L 59 I, 2023 2 25 )

( OL L 59 I, 2023 2 25 )

90

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 96/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 96/1

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2023/735

2023 m. sausio 30 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Deleguotojo reglamento (ES) 2020/760 nuostatos, susijusios su reikalavimu pateikti sąskaitas faktūras referenciniam kiekiui nustatyti, ir paaiškinami tam tikri klausimai, susiję su Licencijas turinčių veiklos vykdytojų registravimo ir identifikavimo (LORI) elektronine sistema

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 186 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/760 (2) Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013 papildomas žemės ūkio produktams taikomų licencinių importo ir eksporto tarifinių kvotų administravimo taisyklėmis; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/760 (2) Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013 papildomas žemės ūkio produktams taikomų licencinių importo ir eksporto tarifinių kvotų administravimo taisyklėmis;

| (2) | pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/760 10 straipsnio 2 dalį, veiklos vykdytojai licencijas išduodančiai institucijai turi pateikti sąskaitą faktūrą referenciniam kiekiui nustatyti. Iki šiol referencinis kiekis būdavo nustatomas remiantis to deleguotojo reglamento 26 straipsnio pirmoje pastraipoje nustatyta pereinamojo laikotarpio nuostata, todėl pirmiau minėta nuostata nebuvo taikoma. Kadangi kiti tame deleguotajame reglamente nustatyti tarifinių kvotų valdymo aspektai pasirodė esantys veiksmingi ir siekiant sumažinti veiklos vykdytojams ir licencijas išduodančioms institucijoms tenkančią administracinę naštą, tikslinga panaikinti veiklos vykdytojų prievolę licencijas išduodančiai institucijai pateikti sąskaitą faktūrą referenciniam kiekiui nustatyti; |
| --- | --- |

(2)

pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/760 10 straipsnio 2 dalį, veiklos vykdytojai licencijas išduodančiai institucijai turi pateikti sąskaitą faktūrą referenciniam kiekiui nustatyti. Iki šiol referencinis kiekis būdavo nustatomas remiantis to deleguotojo reglamento 26 straipsnio pirmoje pastraipoje nustatyta pereinamojo laikotarpio nuostata, todėl pirmiau minėta nuostata nebuvo taikoma. Kadangi kiti tame deleguotajame reglamente nustatyti tarifinių kvotų valdymo aspektai pasirodė esantys veiksmingi ir siekiant sumažinti veiklos vykdytojams ir licencijas išduodančioms institucijoms tenkančią administracinę naštą, tikslinga panaikinti veiklos vykdytojų prievolę licencijas išduodančiai institucijai pateikti sąskaitą faktūrą referenciniam kiekiui nustatyti;

| (3) | pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/760 13 straipsnio 12 dalį, veiklos vykdytojai kompetentingai licencijas išduodančiai institucijai apie bet kokius pasikeitimus, darančius poveikį jų Licencijas turinčių veiklos vykdytojų registracijos ir identifikavimo (LORI) elektroninės sistemos įrašams, praneša per 10 kalendorinių dienų nuo tokių pasikeitimų įsigaliojimo. Tas terminas turėtų būti pratęstas atsižvelgiant į tokių pasikeitimų įgyvendinimo trukmę ir į tai, kad veiklos vykdytojams sunku apie juos pranešti laiku; |
| --- | --- |

(3)

pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/760 13 straipsnio 12 dalį, veiklos vykdytojai kompetentingai licencijas išduodančiai institucijai apie bet kokius pasikeitimus, darančius poveikį jų Licencijas turinčių veiklos vykdytojų registracijos ir identifikavimo (LORI) elektroninės sistemos įrašams, praneša per 10 kalendorinių dienų nuo tokių pasikeitimų įsigaliojimo. Tas terminas turėtų būti pratęstas atsižvelgiant į tokių pasikeitimų įgyvendinimo trukmę ir į tai, kad veiklos vykdytojams sunku apie juos pranešti laiku;

| (4) | be to, reikėtų paaiškinti Deleguotojo reglamento (ES) 2020/760 3 straipsnio 5 dalyje ir 13 straipsnio 13 dalyje esantį skirtumą tarp prievolės ir galimybės, susijusių su išankstine veiklos vykdytojų registracija tuo atveju, kai pagal to deleguotojo reglamento 9 straipsnio 9 dalį sustabdomas reikalavimo įrodyti referencinį kiekį taikymas; |
| --- | --- |

(4)

be to, reikėtų paaiškinti Deleguotojo reglamento (ES) 2020/760 3 straipsnio 5 dalyje ir 13 straipsnio 13 dalyje esantį skirtumą tarp prievolės ir galimybės, susijusių su išankstine veiklos vykdytojų registracija tuo atveju, kai pagal to deleguotojo reglamento 9 straipsnio 9 dalį sustabdomas reikalavimo įrodyti referencinį kiekį taikymas;

| (5) | Deleguotojo reglamento (ES) 2020/760 14 straipsnyje nustatytos su skundais dėl veiklos vykdytojo nepagrįstos registracijos susijusios taisyklės. Valstybės narės, kurioje yra įsisteigęs ir PVM mokėtoju užsiregistravęs veiklos vykdytojas, kurio patikrinimas atliekamas, ir skundą gavusios valstybės narės licencijas išduodančių institucijų vaidmenys turėtų būti paaiškinti taip, kad patikrinimą vykdytų valstybė narė, kurioje tas veiklos vykdytojas yra įsisteigęs; |
| --- | --- |

(5)

Deleguotojo reglamento (ES) 2020/760 14 straipsnyje nustatytos su skundais dėl veiklos vykdytojo nepagrįstos registracijos susijusios taisyklės. Valstybės narės, kurioje yra įsisteigęs ir PVM mokėtoju užsiregistravęs veiklos vykdytojas, kurio patikrinimas atliekamas, ir skundą gavusios valstybės narės licencijas išduodančių institucijų vaidmenys turėtų būti paaiškinti taip, kad patikrinimą vykdytų valstybė narė, kurioje tas veiklos vykdytojas yra įsisteigęs;

| (6) | todėl Deleguotasis reglamentas (ES) 2020/760 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(6)

todėl Deleguotasis reglamentas (ES) 2020/760 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Deleguotojo reglamento (ES) 2020/760 pakeitimai

Deleguotasis reglamentas (ES) 2020/760 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Veiklos vykdytojas užtikrina, kad patvirtintoje atspausdintoje išleidimo į laisvą apyvartą Sąjungoje muitinės deklaracijoje, pagal kurią jis nustato referencinį kiekį, būtų nurodytas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447 145 straipsnyje paminėtos sąskaitos faktūros numeris.“
  ; |
| --- | --- | --- |

1)

10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Veiklos vykdytojas užtikrina, kad patvirtintoje atspausdintoje išleidimo į laisvą apyvartą Sąjungoje muitinės deklaracijoje, pagal kurią jis nustato referencinį kiekį, būtų nurodytas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447 145 straipsnyje paminėtos sąskaitos faktūros numeris.“

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Licencijas išduodančios institucijos palygina importo licencijose ir muitinės deklaracijose pateiktą informaciją. Dokumentuose negali būti neatitikimų, susijusių su importuotojo arba deklaranto tapatybe ir produktų aprašymu. Šie dokumentai tikrinami remiantis valstybių narių atliekama rizikos analize.“
  ; |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Licencijas išduodančios institucijos palygina importo licencijose ir muitinės deklaracijose pateiktą informaciją. Dokumentuose negali būti neatitikimų, susijusių su importuotojo arba deklaranto tapatybe ir produktų aprašymu. Šie dokumentai tikrinami remiantis valstybių narių atliekama rizikos analize.“

| c) | 4 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

c)

4 dalis išbraukiama;

| 2) | 13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 12 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:

  „Veiklos vykdytojas kompetentingai licencijas išduodančiai institucijai apie bet kokius pasikeitimus, darančius poveikį jo LORI įrašams, praneša per 30 kalendorinių dienų nuo tokių pasikeitimų įsigaliojimo.“; |
| --- | --- | --- |

2)

13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

12 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:

„Veiklos vykdytojas kompetentingai licencijas išduodančiai institucijai apie bet kokius pasikeitimus, darančius poveikį jo LORI įrašams, praneša per 30 kalendorinių dienų nuo tokių pasikeitimų įsigaliojimo.“;

| b) | 13 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

  „Komisija sustabdo veiklos vykdytojų išankstinės registracijos LORI elektroninėje sistemoje reikalavimo taikymą, kai pagal 9 straipsnio 9 dalį sustabdomas reikalavimo įrodyti referencinį kiekį taikymas.“; |
| --- | --- |

b)

13 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Komisija sustabdo veiklos vykdytojų išankstinės registracijos LORI elektroninėje sistemoje reikalavimo taikymą, kai pagal 9 straipsnio 9 dalį sustabdomas reikalavimo įrodyti referencinį kiekį taikymas.“;

| 3) | 14 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Jeigu valstybės narės, kurioje įsisteigęs skundo pateikėjas, licencijas išduodanti institucija nustato, kad skundas yra pagrįstas, ji imasi tolesnių su skundu susijusių veiksmų – atlieka patikrinimus, kurie, jos manymu, yra tinkami. Jeigu veiklos vykdytojas, kurio patikrinimas atliekamas, yra įsisteigęs ir užsiregistravęs PVM mokėtoju valstybėje narėje, kuri nėra skundą gavusios licencijas išduodančios institucijos valstybė narė, ta licencijas išduodanti institucija laiku suteikia būtiną pagalbą valstybės narės, kurioje tas veiklos vykdytojas yra įsisteigęs ir užsiregistravęs PVM mokėtoju ir kuri atlieka patikrinimą, licencijas išduodančiai institucijai. Patikrinimų rezultatus LORI elektroninėje sistemoje užregistruoja valstybės narės, kurioje atitinkamas veiklos vykdytojas yra įsisteigęs ir užsiregistravęs PVM mokėtoju, licencijas išduodanti institucija, ir tie rezultatai laikomi veiklos vykdytojo LORI įrašų dalimi.“ |
| --- | --- |

3)

14 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Jeigu valstybės narės, kurioje įsisteigęs skundo pateikėjas, licencijas išduodanti institucija nustato, kad skundas yra pagrįstas, ji imasi tolesnių su skundu susijusių veiksmų – atlieka patikrinimus, kurie, jos manymu, yra tinkami. Jeigu veiklos vykdytojas, kurio patikrinimas atliekamas, yra įsisteigęs ir užsiregistravęs PVM mokėtoju valstybėje narėje, kuri nėra skundą gavusios licencijas išduodančios institucijos valstybė narė, ta licencijas išduodanti institucija laiku suteikia būtiną pagalbą valstybės narės, kurioje tas veiklos vykdytojas yra įsisteigęs ir užsiregistravęs PVM mokėtoju ir kuri atlieka patikrinimą, licencijas išduodančiai institucijai. Patikrinimų rezultatus LORI elektroninėje sistemoje užregistruoja valstybės narės, kurioje atitinkamas veiklos vykdytojas yra įsisteigęs ir užsiregistravęs PVM mokėtoju, licencijas išduodanti institucija, ir tie rezultatai laikomi veiklos vykdytojo LORI įrašų dalimi.“

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. sausio 30 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  2019 m. gruodžio 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/760, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1308/2013 papildomas licencinių importo ir eksporto tarifinių kvotų administravimo taisyklėmis, o Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 papildomas nuostatomis dėl užstato teikimo administruojant tarifines kvotas (OL L 185, 2020 6 12, p. 1).

2

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 96/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 96/4

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/736

2023 m. kovo 31 d.

dėl rinkos koregavimo mechanizmo taikymo išvestinėms finansinėms priemonėms, susietoms su virtualiaisiais prekybos taškais Sąjungoje, išskyrus TTF, techninių detalių apibrėžimo

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į Tarybos reglamentą (ES) 2022/2578 (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentu (ES) 2022/2578 (toliau – RKM reglamentas) yra nustatytas laikinas rinkos koregavimo mechanizmas (RKM), taikomas pateikiamiems pavedimams prekiauti virtualiojo prekybos taško „Title Transfer Facility“ (TTF) išvestinėmis finansinėmis priemonėmis ir su kitais virtualiaisiais prekybos taškais (VPT) susietomis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kurių terminas yra nuo kito mėnesio iki kitų metų. Tai reiškia, kad RKM taikomas visoms biržos prekių išvestinėms finansinėms priemonėms, kuriomis prekiaujama reguliuojamoje rinkoje ir kurių pagrindinė priemonė yra dujų sandoris bet kuriame VPT Sąjungoje; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (ES) 2022/2578 (toliau – RKM reglamentas) yra nustatytas laikinas rinkos koregavimo mechanizmas (RKM), taikomas pateikiamiems pavedimams prekiauti virtualiojo prekybos taško „Title Transfer Facility“ (TTF) išvestinėmis finansinėmis priemonėmis ir su kitais virtualiaisiais prekybos taškais (VPT) susietomis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kurių terminas yra nuo kito mėnesio iki kitų metų. Tai reiškia, kad RKM taikomas visoms biržos prekių išvestinėms finansinėms priemonėms, kuriomis prekiaujama reguliuojamoje rinkoje ir kurių pagrindinė priemonė yra dujų sandoris bet kuriame VPT Sąjungoje;

| (2) | pagal RKM reglamento 1 straipsnį RKM taikomas pateikiamiems pavedimams prekiauti TTF ir su kitais Sąjungoje esančiais virtualiaisiais prekybos taškais susietomis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

(2)

pagal RKM reglamento 1 straipsnį RKM taikomas pateikiamiems pavedimams prekiauti TTF ir su kitais Sąjungoje esančiais virtualiaisiais prekybos taškais susietomis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis;

| (3) | RKM reglamente nustatytos techninės RKM taikymo detalės, susijusios tik su pavedimais, pateikiamais dėl TTF išvestinių finansinių priemonių, o ne pavedimais, pateikiamais dėl išvestinių finansinių priemonių, susietų su kitais VPT. Taip atsitiko dėl to, kad reikėjo RKM skubiai taikyti TTF išvestinėms finansinėms priemonėms, kurios paprastai laikomos standartiniu rodikliu nustatant kainas Europos dujų rinkose, ir dėl to, kad RKM taikymui pavedimams dėl išvestinių finansinių priemonių, susietų su kitais VPT, reikėjo papildomai pasirengti. Todėl RKM reglamentu Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktą, kuriuo apibrėžiamos RKM taikymo išvestinėms finansinėms priemonėms, susietoms su tais kitais VPT, techninės detalės, konkrečiai susijusios su rinkos koregavimo įvykio konstatavimu ir dinaminės kainos siūlymo ribos taikymu tokioms išvestinėms finansinėms priemonėms. RKM reglamentu Komisijai taip pat suteikiami įgaliojimai išimties tvarka pašalinti tam tikras su kitais VPT susietas išvestines finansines priemones iš RKM taikymo srities; |
| --- | --- |

(3)

RKM reglamente nustatytos techninės RKM taikymo detalės, susijusios tik su pavedimais, pateikiamais dėl TTF išvestinių finansinių priemonių, o ne pavedimais, pateikiamais dėl išvestinių finansinių priemonių, susietų su kitais VPT. Taip atsitiko dėl to, kad reikėjo RKM skubiai taikyti TTF išvestinėms finansinėms priemonėms, kurios paprastai laikomos standartiniu rodikliu nustatant kainas Europos dujų rinkose, ir dėl to, kad RKM taikymui pavedimams dėl išvestinių finansinių priemonių, susietų su kitais VPT, reikėjo papildomai pasirengti. Todėl RKM reglamentu Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktą, kuriuo apibrėžiamos RKM taikymo išvestinėms finansinėms priemonėms, susietoms su tais kitais VPT, techninės detalės, konkrečiai susijusios su rinkos koregavimo įvykio konstatavimu ir dinaminės kainos siūlymo ribos taikymu tokioms išvestinėms finansinėms priemonėms. RKM reglamentu Komisijai taip pat suteikiami įgaliojimai išimties tvarka pašalinti tam tikras su kitais VPT susietas išvestines finansines priemones iš RKM taikymo srities;

| (4) | apibrėžiant RKM taikymo išvestinėms finansinėms priemonėms, susietoms su tais kitais VPT, technines detales, taip pat nustatant galimą tam tikrų su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių pašalinimą iš RKM taikymo srities, turėtų būti remiamasi RKM reglamento 9 straipsnio 2 dalyje įtvirtintais kriterijais, t. y. su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių likvidumu ir informacijos apie jų kainas prieinamumu, taip pat poveikiu, kurį RKM taikymas su kitais VPT susietoms išvestinėms finansinėms priemonėms turėtų Sąjungos vidaus dujų srautams bei tiekimo saugumui ir finansų rinkų stabilumui. Toks apibrėžimas ir galimas pašalinimas iš taikymo srities taip pat turėtų būti grindžiami ACER ir ESMA poveikio vertinimo ataskaitomis, pateiktomis iki 2023 m. kovo 1 d. pagal RKM reglamento 8 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

(4)

apibrėžiant RKM taikymo išvestinėms finansinėms priemonėms, susietoms su tais kitais VPT, technines detales, taip pat nustatant galimą tam tikrų su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių pašalinimą iš RKM taikymo srities, turėtų būti remiamasi RKM reglamento 9 straipsnio 2 dalyje įtvirtintais kriterijais, t. y. su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių likvidumu ir informacijos apie jų kainas prieinamumu, taip pat poveikiu, kurį RKM taikymas su kitais VPT susietoms išvestinėms finansinėms priemonėms turėtų Sąjungos vidaus dujų srautams bei tiekimo saugumui ir finansų rinkų stabilumui. Toks apibrėžimas ir galimas pašalinimas iš taikymo srities taip pat turėtų būti grindžiami ACER ir ESMA poveikio vertinimo ataskaitomis, pateiktomis iki 2023 m. kovo 1 d. pagal RKM reglamento 8 straipsnio 2 dalį;

| (5) | TTF išvestinėms finansinėms priemonėms RKM aktyvuojamas įvykus rinkos koregavimo įvykiui, t. y. kai anksčiausiai vykdytinų mėnesinių TTF išvestinių finansinių priemonių atsiskaitymo kaina, kurią paskelbė „ICE Endex B.V.“, tris darbo dienas viršija 180 EUR/MWh ir yra 35 EUR didesnė už referencinę kainą. Su kitais VPT Sąjungoje susietoms išvestinėms finansinėms priemonėms RKM turėtų būti aktyvuojamas tuo pačiu momentu, kai įvyksta tas pats rinkos koregavimo įvykis. Tam yra dvi pagrindinės priežastys. Pirma, palyginti su TTF išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, daugelis išvestinių finansinių priemonių, susietų su VPT, išskyrus TTF, yra mažiau likvidžios. Jei RKM aktyvavimas būtų grindžiamas nelikvidžiais ateities sandoriais, mechanizmas gali būti neapsaugotas nuo manipuliavimo ir dėl to jis gali būti aktyvuojamas be reikalo arba pavėluotai. Antra, jei rinkos koregavimo mechanizmas būtų aktyvuojamas tik kai kurių VPT išvestinėms finansinėms priemonėms, prekiautojai gali pereiti prie su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių, o tai galėtų lemti iškraipymus Sąjungos energijos ar finansų rinkose, pavyzdžiui, rinkos dalyviams vykdant pakoreguotų ir nepakoreguotų išvestinių finansinių priemonių arbitražą, ir dėl to nukentėtų vartotojai. Šiam vertinimui pritariama ACER vertinimo ataskaitoje ir joje teigiama, kad išvestinėms finansinėms priemonėms, susietoms su kitais VPT Sąjungoje, RKM turėtų būti aktyvuojamas taip pat remiantis anksčiausiai vykdytinų mėnesinių TTF išvestinių finansinių priemonių atsiskaitymo kaina pagal RKM reglamento 4 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(5)

TTF išvestinėms finansinėms priemonėms RKM aktyvuojamas įvykus rinkos koregavimo įvykiui, t. y. kai anksčiausiai vykdytinų mėnesinių TTF išvestinių finansinių priemonių atsiskaitymo kaina, kurią paskelbė „ICE Endex B.V.“, tris darbo dienas viršija 180 EUR/MWh ir yra 35 EUR didesnė už referencinę kainą. Su kitais VPT Sąjungoje susietoms išvestinėms finansinėms priemonėms RKM turėtų būti aktyvuojamas tuo pačiu momentu, kai įvyksta tas pats rinkos koregavimo įvykis. Tam yra dvi pagrindinės priežastys. Pirma, palyginti su TTF išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, daugelis išvestinių finansinių priemonių, susietų su VPT, išskyrus TTF, yra mažiau likvidžios. Jei RKM aktyvavimas būtų grindžiamas nelikvidžiais ateities sandoriais, mechanizmas gali būti neapsaugotas nuo manipuliavimo ir dėl to jis gali būti aktyvuojamas be reikalo arba pavėluotai. Antra, jei rinkos koregavimo mechanizmas būtų aktyvuojamas tik kai kurių VPT išvestinėms finansinėms priemonėms, prekiautojai gali pereiti prie su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių, o tai galėtų lemti iškraipymus Sąjungos energijos ar finansų rinkose, pavyzdžiui, rinkos dalyviams vykdant pakoreguotų ir nepakoreguotų išvestinių finansinių priemonių arbitražą, ir dėl to nukentėtų vartotojai. Šiam vertinimui pritariama ACER vertinimo ataskaitoje ir joje teigiama, kad išvestinėms finansinėms priemonėms, susietoms su kitais VPT Sąjungoje, RKM turėtų būti aktyvuojamas taip pat remiantis anksčiausiai vykdytinų mėnesinių TTF išvestinių finansinių priemonių atsiskaitymo kaina pagal RKM reglamento 4 straipsnio 1 dalį;

| (6) | įvykus rinkos koregavimo įvykiui, RKM reglamentu nustatoma dinaminė kainos siūlymo riba, kurios laikydamiesi rinkų operatoriai neturėtų priimti, o TTF išvestinių finansinių priemonių rinkos dalyviai neturėtų teikti pavedimų dėl TTF išvestinių finansinių priemonių, kurių galiojimas baigiasi laikotarpiu nuo anksčiausiai vykdytinos mėnesinės TTF išvestinės priemonės galiojimo pabaigos datos iki anksčiausiai vykdytinos metinės TTF išvestinės finansinės priemonės galiojimo pabaigos datos, kainai 35 EUR/MWh viršijant ACER praėjusią dieną paskelbtą referencinę kainą. Ši dinaminė kainos siūlymo riba taip pat tinka pavedimams dėl išvestinių finansinių priemonių, susietų su kitais VPT, ir jos nereikia keisti. Kaip ir TTF išvestinių finansinių priemonių atveju, 35 EUR/MWh tiekimo saugumo priemoka yra vidutinis kelių išvestinių finansinių priemonių, susietų su kitais VPT, referencinės kainos ir kito mėnesio ateities sandorių kainos skirtumas 2022 m. vasarą, ir tai atspindi išlaidas, susijusias su galimu infrastruktūros perpildymu perkeliant dujas iš SGD terminalo į žemyninę Europą kituose Sąjungos regionuose. Be to, tos pačios apsauginės viršutinės ribos taikymas visų VPT išvestinėms finansinėms priemonėms turėtų apriboti nepagrįsto prekybos perkėlimo iš vieno VPT į kitą riziką ir riziką, kad bus iškreiptos vienodos sąlygos skirtingiems Sąjungos regionams pritraukiant SGD, o tai galėtų lemti rinkų susiskaidymą Sąjungoje. Vertinimo ataskaitoje ACER pritaria tam, kad dinaminė kainos siūlymo riba, taikoma TTF išvestinių finansinių priemonių pavedimams, taip pat yra tinkama su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių pavedimams; |
| --- | --- |

(6)

įvykus rinkos koregavimo įvykiui, RKM reglamentu nustatoma dinaminė kainos siūlymo riba, kurios laikydamiesi rinkų operatoriai neturėtų priimti, o TTF išvestinių finansinių priemonių rinkos dalyviai neturėtų teikti pavedimų dėl TTF išvestinių finansinių priemonių, kurių galiojimas baigiasi laikotarpiu nuo anksčiausiai vykdytinos mėnesinės TTF išvestinės priemonės galiojimo pabaigos datos iki anksčiausiai vykdytinos metinės TTF išvestinės finansinės priemonės galiojimo pabaigos datos, kainai 35 EUR/MWh viršijant ACER praėjusią dieną paskelbtą referencinę kainą. Ši dinaminė kainos siūlymo riba taip pat tinka pavedimams dėl išvestinių finansinių priemonių, susietų su kitais VPT, ir jos nereikia keisti. Kaip ir TTF išvestinių finansinių priemonių atveju, 35 EUR/MWh tiekimo saugumo priemoka yra vidutinis kelių išvestinių finansinių priemonių, susietų su kitais VPT, referencinės kainos ir kito mėnesio ateities sandorių kainos skirtumas 2022 m. vasarą, ir tai atspindi išlaidas, susijusias su galimu infrastruktūros perpildymu perkeliant dujas iš SGD terminalo į žemyninę Europą kituose Sąjungos regionuose. Be to, tos pačios apsauginės viršutinės ribos taikymas visų VPT išvestinėms finansinėms priemonėms turėtų apriboti nepagrįsto prekybos perkėlimo iš vieno VPT į kitą riziką ir riziką, kad bus iškreiptos vienodos sąlygos skirtingiems Sąjungos regionams pritraukiant SGD, o tai galėtų lemti rinkų susiskaidymą Sąjungoje. Vertinimo ataskaitoje ACER pritaria tam, kad dinaminė kainos siūlymo riba, taikoma TTF išvestinių finansinių priemonių pavedimams, taip pat yra tinkama su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių pavedimams;

| (7) | Komisija laikosi nuomonės, kad RKM turėtų būti taikomas visoms su kitais VPT susietoms išvestinėms finansinėms priemonėms ir kad tam neturėtų būti taikoma jokių išimčių. Poveikio vertinimo ataskaitose ACER ir ESMA patvirtino Komisijos poziciją, t. y. kad kitų VPT įtraukimas nedaro didelio neigiamo poveikio finansų ar dujų rinkoms. Ir ACER, ir ESMA atkreipė dėmesį į tai, kad RKM taikymas su kitais VPT susietoms išvestinėms finansinėms priemonėms gali duoti šiokios tokios papildomos naudos, kad daugumos tų išvestinių finansinių priemonių likvidumas nėra pakankamas ir kad kai kurios pagrindinės sandorio šalys (PSŠ) gali patirti papildomų išlaidų, kad pakeistų taikomą įsipareigojimų neįvykdymo valdymo procesą. Tačiau dėl RKM reglamento įgyvendinimo tiek ACER, tiek ESMA pritarė Komisijos išvadai, kad RKM taikymas visoms su kitais VPT susietoms išvestinėms finansinėms priemonėms nedaro didelio neigiamo poveikio finansų ar dujų rinkoms. Atlikdama vertinimą ir laikydamasi RKM reglamento 9 straipsnio 2 dalies, Komisija visų pirma išnagrinėjo toliau nurodytus kriterijus; |
| --- | --- |

(7)

Komisija laikosi nuomonės, kad RKM turėtų būti taikomas visoms su kitais VPT susietoms išvestinėms finansinėms priemonėms ir kad tam neturėtų būti taikoma jokių išimčių. Poveikio vertinimo ataskaitose ACER ir ESMA patvirtino Komisijos poziciją, t. y. kad kitų VPT įtraukimas nedaro didelio neigiamo poveikio finansų ar dujų rinkoms. Ir ACER, ir ESMA atkreipė dėmesį į tai, kad RKM taikymas su kitais VPT susietoms išvestinėms finansinėms priemonėms gali duoti šiokios tokios papildomos naudos, kad daugumos tų išvestinių finansinių priemonių likvidumas nėra pakankamas ir kad kai kurios pagrindinės sandorio šalys (PSŠ) gali patirti papildomų išlaidų, kad pakeistų taikomą įsipareigojimų neįvykdymo valdymo procesą. Tačiau dėl RKM reglamento įgyvendinimo tiek ACER, tiek ESMA pritarė Komisijos išvadai, kad RKM taikymas visoms su kitais VPT susietoms išvestinėms finansinėms priemonėms nedaro didelio neigiamo poveikio finansų ar dujų rinkoms. Atlikdama vertinimą ir laikydamasi RKM reglamento 9 straipsnio 2 dalies, Komisija visų pirma išnagrinėjo toliau nurodytus kriterijus;

| (8) | pirma, informacija apie su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių, kurioms taikomas šis įgyvendinimo aktas, kainas yra lengvai prieinama, nes šiomis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis prekiaujama reguliuojamose rinkose, kuriose reguliariai teikiama informacija apie kainas; |
| --- | --- |

(8)

pirma, informacija apie su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių, kurioms taikomas šis įgyvendinimo aktas, kainas yra lengvai prieinama, nes šiomis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis prekiaujama reguliuojamose rinkose, kuriose reguliariai teikiama informacija apie kainas;

| (9) | antra, dėl nepakankamo kai kurių išvestinių finansinių priemonių, susietų su kitais VPT, likvidumo didelių įgyvendinimo problemų praktikoje nekyla, nes Komisija, kaip RKM aktyvavimo kitiems VPT veiksnį, sąmoningai pasirinko labai likvidžius kito mėnesio TTF ateities sandorius; |
| --- | --- |

(9)

antra, dėl nepakankamo kai kurių išvestinių finansinių priemonių, susietų su kitais VPT, likvidumo didelių įgyvendinimo problemų praktikoje nekyla, nes Komisija, kaip RKM aktyvavimo kitiems VPT veiksnį, sąmoningai pasirinko labai likvidžius kito mėnesio TTF ateities sandorius;

| (10) | trečia, mažai tikėtina, kad su kitais prekybos centrais susietų išvestinių finansinių priemonių įtraukimas darytų didelį neigiamą poveikį tiekimo saugumui. Taip yra todėl, kad pagrindinė priemonė, kuria siekiama užkirsti kelią tiekimo saugumo problemoms, t. y. priemoka, įtraukta į kainos siūlymo ribą (papildoma suma, palyginti su SGD rinkos kainomis, arba apsauginė viršutinė riba, nurodyta RKM reglamento 19 konstatuojamojoje dalyje), bus taikoma visoms išvestinėms finansinėms priemonėms ir ja bus užtikrinama, kad RKM nemažintų Sąjungos gebėjimo pritraukti SGD. Taip pat mažai tikėtina, kad tokių priemonių įtraukimas darytų didelį neigiamą poveikį ES vidaus dujų srautams, nes RKM būtų taikomas laikinai, o dujų srautai Sąjungoje priklauso nuo sudėtingų pozicijų, kurias lemia ne tik išvestinių finansinių priemonių sutartys, bet ir daug kitų veiksnių, kuriems RKM įtakos neturi, pavyzdžiui, ilgalaikiai tiekimo įsipareigojimai, trumpalaikiai bei neatidėliotini sandoriai ir nebiržiniai sandoriai; |
| --- | --- |

(10)

trečia, mažai tikėtina, kad su kitais prekybos centrais susietų išvestinių finansinių priemonių įtraukimas darytų didelį neigiamą poveikį tiekimo saugumui. Taip yra todėl, kad pagrindinė priemonė, kuria siekiama užkirsti kelią tiekimo saugumo problemoms, t. y. priemoka, įtraukta į kainos siūlymo ribą (papildoma suma, palyginti su SGD rinkos kainomis, arba apsauginė viršutinė riba, nurodyta RKM reglamento 19 konstatuojamojoje dalyje), bus taikoma visoms išvestinėms finansinėms priemonėms ir ja bus užtikrinama, kad RKM nemažintų Sąjungos gebėjimo pritraukti SGD. Taip pat mažai tikėtina, kad tokių priemonių įtraukimas darytų didelį neigiamą poveikį ES vidaus dujų srautams, nes RKM būtų taikomas laikinai, o dujų srautai Sąjungoje priklauso nuo sudėtingų pozicijų, kurias lemia ne tik išvestinių finansinių priemonių sutartys, bet ir daug kitų veiksnių, kuriems RKM įtakos neturi, pavyzdžiui, ilgalaikiai tiekimo įsipareigojimai, trumpalaikiai bei neatidėliotini sandoriai ir nebiržiniai sandoriai;

| (11) | galiausiai dėl RKM taikymo išplėtimo didelio poveikio finansų rinkų stabilumui nenumatoma, nes daugiau kaip 90 % gamtinių dujų išvestinių finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama reguliuojamose Sąjungos rinkose, yra TTF išvestinės finansinės priemonės. Dėl galimų papildomų išlaidų, kurių kai kurios PSŠ gali patirti, kad pakeistų taikomą įsipareigojimų neįvykdymo valdymo procesą, ESMA atkreipė dėmesį į tai, kad poveikio vertinimo ataskaitos paskelbimo metu nė viena PSŠ nebuvo pateikusi informacijos, kad dėl RKM reglamento gali prireikti didelių pakeitimų; |
| --- | --- |

(11)

galiausiai dėl RKM taikymo išplėtimo didelio poveikio finansų rinkų stabilumui nenumatoma, nes daugiau kaip 90 % gamtinių dujų išvestinių finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama reguliuojamose Sąjungos rinkose, yra TTF išvestinės finansinės priemonės. Dėl galimų papildomų išlaidų, kurių kai kurios PSŠ gali patirti, kad pakeistų taikomą įsipareigojimų neįvykdymo valdymo procesą, ESMA atkreipė dėmesį į tai, kad poveikio vertinimo ataskaitos paskelbimo metu nė viena PSŠ nebuvo pateikusi informacijos, kad dėl RKM reglamento gali prireikti didelių pakeitimų;

| (12) | atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad išimties tvarka pašalinti iš RKM taikymo srities nereikėtų jokių su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių; |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad išimties tvarka pašalinti iš RKM taikymo srities nereikėtų jokių su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių;

| (13) | siekiant išsaugoti patikimą išvestinių finansinių priemonių rinkų veikimą ir sudaryti sąlygas rinkos dalyviams tinkamai valdyti savo rizikos pozicijas, itin svarbu, kad šis reglamentas netrukdytų sutartims, sudarytoms iki šio reglamento taikymo pradžios. Dėl tos pačios priežasties rinkos dalyviai turėtų turėti galimybę veiksmingai tarpusavyje užskaityti su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių pozicijas, kurios buvo atidarytos prieš pradedant taikyti šį reglamentą. Todėl dinaminė kainos siūlymo riba neturėtų būti taikoma sutartims, sudarytoms prieš įsigaliojant šiam reglamentui, ir prekybos sandoriams, leidžiantiems rinkos dalyviams tarpusavyje užskaityti ar sumažinti pozicijas, atsiradusias dėl su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių sandorių, sudarytų prieš įsigaliojant šiam reglamentui. Be to, PSŠ atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant tvarkingą TTF išvestinių finansinių priemonių rinkų veikimą, nes sumažina sandorio šalies riziką. Lygiai taip pat svarbu užtikrinti, kad mechanizmo taikymas kitiems VPT tarpuskaitos nario įsipareigojimų neįvykdymo atveju nekeltų rizikos PSŠ, atliekančioms atitinkamų priemonių tarpuskaitą. Todėl tos PSŠ turėtų turėti galimybę įgyvendinti įsipareigojimų neįvykdymo valdymo procesus, joms netaikant kainos siūlymo ribos. Šiuo tikslu prekybos sandoriams, vykdomiems PSŠ organizuojamame įsipareigojimų neįvykdymo valdymo procese, dinaminė kainos siūlymo riba neturėtų būti taikoma; |
| --- | --- |

(13)

siekiant išsaugoti patikimą išvestinių finansinių priemonių rinkų veikimą ir sudaryti sąlygas rinkos dalyviams tinkamai valdyti savo rizikos pozicijas, itin svarbu, kad šis reglamentas netrukdytų sutartims, sudarytoms iki šio reglamento taikymo pradžios. Dėl tos pačios priežasties rinkos dalyviai turėtų turėti galimybę veiksmingai tarpusavyje užskaityti su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių pozicijas, kurios buvo atidarytos prieš pradedant taikyti šį reglamentą. Todėl dinaminė kainos siūlymo riba neturėtų būti taikoma sutartims, sudarytoms prieš įsigaliojant šiam reglamentui, ir prekybos sandoriams, leidžiantiems rinkos dalyviams tarpusavyje užskaityti ar sumažinti pozicijas, atsiradusias dėl su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių sandorių, sudarytų prieš įsigaliojant šiam reglamentui. Be to, PSŠ atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant tvarkingą TTF išvestinių finansinių priemonių rinkų veikimą, nes sumažina sandorio šalies riziką. Lygiai taip pat svarbu užtikrinti, kad mechanizmo taikymas kitiems VPT tarpuskaitos nario įsipareigojimų neįvykdymo atveju nekeltų rizikos PSŠ, atliekančioms atitinkamų priemonių tarpuskaitą. Todėl tos PSŠ turėtų turėti galimybę įgyvendinti įsipareigojimų neįvykdymo valdymo procesus, joms netaikant kainos siūlymo ribos. Šiuo tikslu prekybos sandoriams, vykdomiems PSŠ organizuojamame įsipareigojimų neįvykdymo valdymo procese, dinaminė kainos siūlymo riba neturėtų būti taikoma;

| (14) | nėra jokios galimos priežasties su kitais VPT susietoms išvestinėms finansinėms priemonėms netaikyti kitų RKM struktūros savybių. Tai apima RKM taikymo sustabdymo taisykles. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad pagal 4 straipsnio 8 dalį, esant konkrečių požymių, kad rinkos koregavimo įvykis yra neišvengiamas, RKM aktyvavimas turėtų būti sustabdytas, jei dėl jo atsiranda nenumatytų rinkos sutrikimų. Be to, pagal 6 straipsnį RKM taikymas turėtų būti bet kuriuo metu sustabdytas, jei dėl dinaminės apsauginės viršutinės ribos atsirastų didelių rinkos sutrikimų, darančių didelį poveikį tiekimo saugumui, privalomo poreikio mažinimo tikslams arba energetikos išvestinių finansinių priemonių rinkų stabilumui ir tvarkingam veikimui, Sąjungos vidaus dujų srautams, dujų rinkos kainų skirtumams Sąjungoje arba tarp Sąjungos ir kitų pasaulio regionų arba esamų dujų tiekimo sutarčių galiojimui. Vertinant nenumatytus rinkos sutrikimus reikėtų atsižvelgti į poveikį visai Europos rinkai ir konkrečiai kiekvienam VPT, kuriam taikomas RKM; tokio nenumatyto rinkos sutrikimo atveju būtų taikomas sprendimas dėl taikymo sustabdymo pagal RKM reglamento 6 straipsnį; |
| --- | --- |

(14)

nėra jokios galimos priežasties su kitais VPT susietoms išvestinėms finansinėms priemonėms netaikyti kitų RKM struktūros savybių. Tai apima RKM taikymo sustabdymo taisykles. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad pagal 4 straipsnio 8 dalį, esant konkrečių požymių, kad rinkos koregavimo įvykis yra neišvengiamas, RKM aktyvavimas turėtų būti sustabdytas, jei dėl jo atsiranda nenumatytų rinkos sutrikimų. Be to, pagal 6 straipsnį RKM taikymas turėtų būti bet kuriuo metu sustabdytas, jei dėl dinaminės apsauginės viršutinės ribos atsirastų didelių rinkos sutrikimų, darančių didelį poveikį tiekimo saugumui, privalomo poreikio mažinimo tikslams arba energetikos išvestinių finansinių priemonių rinkų stabilumui ir tvarkingam veikimui, Sąjungos vidaus dujų srautams, dujų rinkos kainų skirtumams Sąjungoje arba tarp Sąjungos ir kitų pasaulio regionų arba esamų dujų tiekimo sutarčių galiojimui. Vertinant nenumatytus rinkos sutrikimus reikėtų atsižvelgti į poveikį visai Europos rinkai ir konkrečiai kiekvienam VPT, kuriam taikomas RKM; tokio nenumatyto rinkos sutrikimo atveju būtų taikomas sprendimas dėl taikymo sustabdymo pagal RKM reglamento 6 straipsnį;

| (15) | dėl nepastovios ir nenuspėjamos padėties gamtinių dujų rinkoje svarbu užtikrinti, kad su kitais VPT susietoms išvestinėms finansinėms priemonėms RKM būtų galima pradėti taikyti kuo greičiau, jei tenkinamos jo aktyvavimo sąlygos. Todėl techninės RKM taikymo su kitais VPT susietoms išvestinėms finansinėms priemonėms detalės turėtų būti apibrėžtos ne vėliau kaip 2023 m. kovo 31 d. Tačiau siekiant suteikti VPT Sąjungoje, išskyrus TTF, valdančioms bendrovėms laiko atlikti reikiamus koregavimus, šis įgyvendinimo aktas turėtų būti taikomas tik nuo 2023 m. gegužės 1 d.; |
| --- | --- |

(15)

dėl nepastovios ir nenuspėjamos padėties gamtinių dujų rinkoje svarbu užtikrinti, kad su kitais VPT susietoms išvestinėms finansinėms priemonėms RKM būtų galima pradėti taikyti kuo greičiau, jei tenkinamos jo aktyvavimo sąlygos. Todėl techninės RKM taikymo su kitais VPT susietoms išvestinėms finansinėms priemonėms detalės turėtų būti apibrėžtos ne vėliau kaip 2023 m. kovo 31 d. Tačiau siekiant suteikti VPT Sąjungoje, išskyrus TTF, valdančioms bendrovėms laiko atlikti reikiamus koregavimus, šis įgyvendinimo aktas turėtų būti taikomas tik nuo 2023 m. gegužės 1 d.;

| (16) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka RKM komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(16)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka RKM komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Taikymo sritis

Šiame reglamente pagal Reglamento (ES) 2022/2578 9 straipsnio 1 dalį apibrėžiamos rinkos koregavimo mechanizmo taikymo išvestinėms finansinėms priemonėms, susietoms su virtualiaisiais prekybos taškais (VPT) Sąjungoje, išskyrus virtualųjį prekybos tašką „Title Transfer Facility“ (TTF), techninės detalės.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Reglamento (ES) 2022/2578 2 straipsnyje.

Kitų vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | anksčiausiai vykdytina mėnesinė su kitais VPT susieta išvestinė finansinė priemonė – su kitais VPT susieta išvestinė finansinė priemonė, kurios galiojimo pabaigos data, palyginti su kitomis vieno mėnesio termino išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kuriomis prekiaujama toje reguliuojamoje rinkoje, yra artimiausia; |
| --- | --- |

1)

anksčiausiai vykdytina mėnesinė su kitais VPT susieta išvestinė finansinė priemonė – su kitais VPT susieta išvestinė finansinė priemonė, kurios galiojimo pabaigos data, palyginti su kitomis vieno mėnesio termino išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kuriomis prekiaujama toje reguliuojamoje rinkoje, yra artimiausia;

| 2) | anksčiausiai vykdytina metinė su kitais VPT susieta išvestinė finansinė priemonė – su kitais VPT susieta išvestinė finansinė priemonė, kurios galiojimo pabaigos data, palyginti su kitomis dvylikos mėnesių termino išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kuriomis prekiaujama toje reguliuojamoje rinkoje, yra artimiausia. |
| --- | --- |

2)

anksčiausiai vykdytina metinė su kitais VPT susieta išvestinė finansinė priemonė – su kitais VPT susieta išvestinė finansinė priemonė, kurios galiojimo pabaigos data, palyginti su kitomis dvylikos mėnesių termino išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kuriomis prekiaujama toje reguliuojamoje rinkoje, yra artimiausia.

3 straipsnis

RKM taikymas kitiems VPT

Šis reglamentas taikomas pateikiamiems pavedimams prekiauti išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, susietomis su Sąjungoje esančiais VPT, išskyrus TTF.

4 straipsnis

Rinkos koregavimo įvykis, susijęs su kitais VPT Sąjungoje

1)   Rinkos koregavimo įvykis, susijęs su išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, susietomis su kitais VPT, įvyksta, kai įvykdomos Reglamento (ES) 2022/2578 4 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos.

2)   Dinaminė kainos siūlymo riba pagal RKM reglamento 4 straipsnio 5 ir 7 dalis taikoma su kitais VPT susietoms išvestinėms finansinėms priemonėms, kurių galiojimas baigiasi laikotarpiu nuo anksčiausiai vykdytinų mėnesinių išvestinių finansinių priemonių galiojimo pabaigos datos iki anksčiausiai vykdytinų metinių išvestinių finansinių priemonių galiojimo pabaigos datos.

3)   Rinkų operatoriai, veikiantys su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių rinkoje, ir tokių išvestinių finansinių priemonių rinkos dalyviai kasdien stebi ACER interneto svetainę.

5 straipsnis

RKM taikymo su kitais VPT susietoms išvestinėms finansinėms priemonėms sustabdymas ir deaktyvavimas

Šis RKM taikymo su kitais VPT susietoms išvestinėms finansinėms priemonėms sustabdymas ir deaktyvavimas vykdomas pagal RKM reglamento 5 ir 6 straipsnius.

6 straipsnis

Tęstinumas

Šis reglamentas netaikomas:

| a) | su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių sutartims, sudarytoms iki šio reglamento įsigaliojimo dienos; |
| --- | --- |

a)

su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių sutartims, sudarytoms iki šio reglamento įsigaliojimo dienos;

| b) | su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių pirkimui ir pardavimui siekiant kompensuoti arba sumažinti su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių sutartis, sudarytas iki šio reglamento įsigaliojimo dienos; |
| --- | --- |

b)

su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių pirkimui ir pardavimui siekiant kompensuoti arba sumažinti su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių sutartis, sudarytas iki šio reglamento įsigaliojimo dienos;

| c) | su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių sutarčių pirkimui ir pardavimui PSŠ įsipareigojimų neįvykdymo valdymo procese, įskaitant nebiržinius prekybos sandorius, užregistruotus reguliuojamoje rinkoje tarpuskaitos tikslais. |
| --- | --- |

c)

su kitais VPT susietų išvestinių finansinių priemonių sutarčių pirkimui ir pardavimui PSŠ įsipareigojimų neįvykdymo valdymo procese, įskaitant nebiržinius prekybos sandorius, užregistruotus reguliuojamoje rinkoje tarpuskaitos tikslais.

7 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2023 m. gegužės 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. kovo 31 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  2022 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/2578, kuriuo, siekiant apsaugoti Sąjungos piliečius ir ekonomiką nuo pernelyg didelių kainų, nustatomas rinkos koregavimo mechanizmas (OL L 335, 2022 12 29, p. 45).

1

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 96/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 96/9

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/737

2023 m. balandžio 4 d.

kuriuo, atsižvelgiant į Bendrojo Teismo sprendimą sujungtose bylose T-30/19 ir T-72/19, tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms autobusų arba sunkvežimių padangoms, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, vėl nustatomas galutinis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 14 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2018 m. gegužės 4 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) priėmė Reglamentą (ES) 2018/683 (2) (toliau – laikinasis reglamentas), kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121 (toliau – padangos arba nagrinėjamasis produktas), nustatė laikinąjį antidempingo muitą. |
| --- | --- |

(1)

2018 m. gegužės 4 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) priėmė Reglamentą (ES) 2018/683 (2) (toliau – laikinasis reglamentas), kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121 (toliau – padangos arba nagrinėjamasis produktas), nustatė laikinąjį antidempingo muitą.

2

| (2) | 2018 m. spalio 18 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/1579 (3), kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomas galutinis antidempingo muitas bei laikinojo muito galutinis surinkimas (toliau – ginčijamas reglamentas). |
| --- | --- |

(2)

2018 m. spalio 18 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/1579 (3), kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomas galutinis antidempingo muitas bei laikinojo muito galutinis surinkimas (toliau – ginčijamas reglamentas).

3

| (3) | 2018 m. lapkričio 9 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/1690 (4), kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1579, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomas galutinis antidempingo muitas bei laikinojo muito galutinis surinkimas ir kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/163 (toliau – Reglamentas (ES) 2018/1690). |
| --- | --- |

(3)

2018 m. lapkričio 9 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/1690 (4), kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1579, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomas galutinis antidempingo muitas bei laikinojo muito galutinis surinkimas ir kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/163 (toliau – Reglamentas (ES) 2018/1690).

4

2.   Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendimas

Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendimas

| (4) | Kinijos kaučiuko pramonės asociacija (toliau – CRIA) ir Kinijos metalų, mineralų ir cheminių medžiagų importuotojų ir eksportuotojų prekybos rūmai (toliau – CCCMC) (toliau kartu – pareiškėjai) apskundė ginčijamą reglamentą Bendrajame Teisme kai kurių savo narių, išvardytų 9 ir 10 konstatuojamosiose dalyse (toliau – nagrinėjamieji eksportuojantys gamintojai), vardu. 2022 m. gegužės 4 d. Europos Sąjungos Bendrasis Teismas (toliau – Bendrasis Teismas) priėmė sprendimą bylose T-30/19 ir T-72/19 (5) (toliau – sprendimas). |
| --- | --- |

(4)

Kinijos kaučiuko pramonės asociacija (toliau – CRIA) ir Kinijos metalų, mineralų ir cheminių medžiagų importuotojų ir eksportuotojų prekybos rūmai (toliau – CCCMC) (toliau kartu – pareiškėjai) apskundė ginčijamą reglamentą Bendrajame Teisme kai kurių savo narių, išvardytų 9 ir 10 konstatuojamosiose dalyse (toliau – nagrinėjamieji eksportuojantys gamintojai), vardu. 2022 m. gegužės 4 d. Europos Sąjungos Bendrasis Teismas (toliau – Bendrasis Teismas) priėmė sprendimą bylose T-30/19 ir T-72/19 (5) (toliau – sprendimas).

5

| (5) | Savo sprendimu Bendrasis Teismas panaikino ginčijamą reglamentą ir Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/1690. |
| --- | --- |

(5)

Savo sprendimu Bendrasis Teismas panaikino ginčijamą reglamentą ir Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/1690.

| (6) | CRIA ir CCCMC pateikė kelis tvirtinimus dėl ginčijamo reglamento ir Bendrasis Teismas priėmė sprendimą dėl dviejų iš jų: i) tvirtinimo, kad Komisija, apskaičiuodama priverstinį kainų mažinimą, neatliko teisingo kainų palyginimo ir žalos skirtumo įvertinimo eksportuojančių gamintojų atžvilgiu, ir ii) tam tikrų kaltinimų, iš esmės dėl nenuoseklumo ir teisės į gynybą pažeidimo, kiek tai susiję su žalos rodikliais ir atrinktų Sąjungos gamintojų duomenų lyginamuoju svoriu. |
| --- | --- |

(6)

CRIA ir CCCMC pateikė kelis tvirtinimus dėl ginčijamo reglamento ir Bendrasis Teismas priėmė sprendimą dėl dviejų iš jų: i) tvirtinimo, kad Komisija, apskaičiuodama priverstinį kainų mažinimą, neatliko teisingo kainų palyginimo ir žalos skirtumo įvertinimo eksportuojančių gamintojų atžvilgiu, ir ii) tam tikrų kaltinimų, iš esmės dėl nenuoseklumo ir teisės į gynybą pažeidimo, kiek tai susiję su žalos rodikliais ir atrinktų Sąjungos gamintojų duomenų lyginamuoju svoriu.

| (7) | Dėl priverstinio kainų mažinimo skirtumų apskaičiavimo Bendrasis Teismas nustatė, kad Komisija neatliko teisingo palyginimo pakoregavusi eksporto kainą (t. y. atėmusi susijusio importuotojo PBA išlaidas ir sąlyginį pelną), kai pardavimas buvo vykdomas per susijusį pardavimo subjektą Sąjungoje. Teismas pažymėjo, kad Sąjungos gamintojai taip pat vykdė tam tikrą pardavimą per susijusius pardavimo subjektus, o jų pardavimo kainos nebuvo pakoreguotos tokiu pat būdu. Bendrasis Teismas padarė išvadą, kad ginčijamame reglamente Komisijos atliktą priverstinio kainų mažinimo apskaičiavimą iškreipė teisės klaida ir akivaizdi vertinimo klaida, todėl šiuo apskaičiavimu buvo pažeistos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 (toliau – pagrindinis antidempingo reglamentas) (6) 3 straipsnio 2 ir 3 dalys ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 (toliau – pagrindinis antisubsidijų reglamentas) (7) 8 straipsnio 1 ir 2 dalys. Be to, Bendrasis Teismas nustatė, kad klaidos turėjo įtakos bendroms išvadoms dėl žalos ir priežastinio ryšio bei žalos skirtumo įvertinimo, ir kad nebuvo įmanoma tiksliai nustatyti, kiek galutiniai antidempingo muitai iš dalies buvo pagrįsti. |
| --- | --- |

(7)

Dėl priverstinio kainų mažinimo skirtumų apskaičiavimo Bendrasis Teismas nustatė, kad Komisija neatliko teisingo palyginimo pakoregavusi eksporto kainą (t. y. atėmusi susijusio importuotojo PBA išlaidas ir sąlyginį pelną), kai pardavimas buvo vykdomas per susijusį pardavimo subjektą Sąjungoje. Teismas pažymėjo, kad Sąjungos gamintojai taip pat vykdė tam tikrą pardavimą per susijusius pardavimo subjektus, o jų pardavimo kainos nebuvo pakoreguotos tokiu pat būdu. Bendrasis Teismas padarė išvadą, kad ginčijamame reglamente Komisijos atliktą priverstinio kainų mažinimo apskaičiavimą iškreipė teisės klaida ir akivaizdi vertinimo klaida, todėl šiuo apskaičiavimu buvo pažeistos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 (toliau – pagrindinis antidempingo reglamentas) (6) 3 straipsnio 2 ir 3 dalys ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 (toliau – pagrindinis antisubsidijų reglamentas) (7) 8 straipsnio 1 ir 2 dalys. Be to, Bendrasis Teismas nustatė, kad klaidos turėjo įtakos bendroms išvadoms dėl žalos ir priežastinio ryšio bei žalos skirtumo įvertinimo, ir kad nebuvo įmanoma tiksliai nustatyti, kiek galutiniai antidempingo muitai iš dalies buvo pagrįsti.

6

7

| (8) | Dėl antrojo punkto Bendrasis Teismas nusprendė, kad Komisija neatliko objektyvaus tyrimo (kaip reikalaujama pagal pagrindinio antidempingo reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 8 straipsnio 1 dalį), nes, nepatikslinusi visų mikroekonominių rodiklių, išskyrus pelningumą, skaičiavimų ir ginčijamame reglamente nenurodžiusi atnaujintų skaičių, Komisija neatsižvelgė į visus turimus svarbius duomenis. Be to, Bendrasis Teismas nustatė, kad buvo pažeista pareiškėjų teisė į gynybą. Visų pirma, Bendrasis Teismas nesutiko, kad tam tikra suinteresuotosioms šalims neatskleista informacija gali būti laikoma konfidencialia ir nustatė, kad visi aptariami duomenys buvo „susiję su ginčijamame reglamente nustatytomis faktinėmis aplinkybėmis“. Todėl tai buvo esminiai faktai ir aplinkybės, kurie turėjo būti atskleisti šalims. |
| --- | --- |

(8)

Dėl antrojo punkto Bendrasis Teismas nusprendė, kad Komisija neatliko objektyvaus tyrimo (kaip reikalaujama pagal pagrindinio antidempingo reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 8 straipsnio 1 dalį), nes, nepatikslinusi visų mikroekonominių rodiklių, išskyrus pelningumą, skaičiavimų ir ginčijamame reglamente nenurodžiusi atnaujintų skaičių, Komisija neatsižvelgė į visus turimus svarbius duomenis. Be to, Bendrasis Teismas nustatė, kad buvo pažeista pareiškėjų teisė į gynybą. Visų pirma, Bendrasis Teismas nesutiko, kad tam tikra suinteresuotosioms šalims neatskleista informacija gali būti laikoma konfidencialia ir nustatė, kad visi aptariami duomenys buvo „susiję su ginčijamame reglamente nustatytomis faktinėmis aplinkybėmis“. Todėl tai buvo esminiai faktai ir aplinkybės, kurie turėjo būti atskleisti šalims.

| (9) | Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta, Bendrasis Teismas panaikino ginčijamą reglamentą, kiek jis susijęs su CRIA ir CCCMC atstovaujamomis bendrovėmis (išvardytomis toliau pateiktoje lentelėje).







  BENDROVĖS PAVADINIMAS | PAPILDOMAS TARIC KODAS |
| --- | --- | --- |
| „Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd“ | C338 |
| „Triangle Tyre Co., Ltd“ | C375 |
| „Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd“ | C366 |
| „Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd“ | C347 |
| „Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd“ | C345 |
| „Guizhou Tyre Co., Ltd“ | C340 |
| „Aeolus Tyre Co., Ltd“ | C877 (8) |
| „Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd“ | C360 |
| „Chongqing Hankook Tire Co., Ltd“ | C334 |
| „Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd“ | C346 |
| „Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd“ | C334 |
| „Shandong Linglong Tire Co., Ltd“ | C363 |
| „Shandong Jinyu Tire Co., Ltd“ | C362 |
| „Sailun Group Co., Ltd“ | C351 |
| „Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd“ | C353 |
| „Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“ | C875 (9) |
| „Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd“ | C377 |
| „Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd“ | C358 |
| „Jiangsu General Science Technology Co., Ltd“ | C341 |
| „Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“ | C878 (10) |
| „Hefei Wanli Tire Co., Ltd“ | C876 |
| „GITI Tire (Anhui) Company Ltd“ | C332 |
| „GITI Tire (Fujian) Company Ltd“ | C332 |
| „GITI Tire (Hualin) Company Ltd“ | C332 |
| „GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd“ | C332 |
| „Qingdao GRT Rubber Co., Ltd“ | C350 |

(9)

Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta, Bendrasis Teismas panaikino ginčijamą reglamentą, kiek jis susijęs su CRIA ir CCCMC atstovaujamomis bendrovėmis (išvardytomis toliau pateiktoje lentelėje).

BENDROVĖS PAVADINIMAS

BENDROVĖS PAVADINIMAS

PAPILDOMAS TARIC KODAS

PAPILDOMAS TARIC KODAS

„Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd“

C338

„Triangle Tyre Co., Ltd“

C375

„Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd“

C366

„Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd“

C347

„Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd“

C345

„Guizhou Tyre Co., Ltd“

C340

„Aeolus Tyre Co., Ltd“

C877 (8)

8

„Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd“

C360

„Chongqing Hankook Tire Co., Ltd“

C334

„Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd“

C346

„Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd“

C334

„Shandong Linglong Tire Co., Ltd“

C363

„Shandong Jinyu Tire Co., Ltd“

C362

„Sailun Group Co., Ltd“

C351

„Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd“

C353

„Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“

C875 (9)

9

„Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd“

C377

„Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd“

C358

„Jiangsu General Science Technology Co., Ltd“

C341

„Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“

C878 (10)

10

„Hefei Wanli Tire Co., Ltd“

C876

„GITI Tire (Anhui) Company Ltd“

C332

„GITI Tire (Fujian) Company Ltd“

C332

„GITI Tire (Hualin) Company Ltd“

C332

„GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd“

C332

„Qingdao GRT Rubber Co., Ltd“

C350

| (10) | Be to, Bendrasis Teismas panaikino Reglamentą (ES) 2018/1690, kiek jis susijęs su CRIA ir CCCMC atstovaujamomis bendrovėmis (išvardytomis pirmiau pateiktoje lentelėje) ir bendrove „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ (papildomas TARIC kodas C379). |
| --- | --- |

(10)

Be to, Bendrasis Teismas panaikino Reglamentą (ES) 2018/1690, kiek jis susijęs su CRIA ir CCCMC atstovaujamomis bendrovėmis (išvardytomis pirmiau pateiktoje lentelėje) ir bendrove „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ (papildomas TARIC kodas C379).

3.   Bendrojo Teismo sprendimo vykdymas

Bendrojo Teismo sprendimo vykdymas

| (11) | Remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 266 straipsniu, Sąjungos institucijos privalo imtis būtinų priemonių Teismo sprendimams vykdyti. Jeigu panaikinamas aktas, Sąjungos institucijų priimtas atliekant administracinę procedūrą, kaip antai šiuo atveju antidempingo tyrimą, Bendrojo Teismo sprendimas įgyvendinamas panaikintą aktą pakeičiant nauju aktu, kuriuo pašalinamas Bendrojo Teismo nustatytas pažeidimas (11). |
| --- | --- |

(11)

Remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 266 straipsniu, Sąjungos institucijos privalo imtis būtinų priemonių Teismo sprendimams vykdyti. Jeigu panaikinamas aktas, Sąjungos institucijų priimtas atliekant administracinę procedūrą, kaip antai šiuo atveju antidempingo tyrimą, Bendrojo Teismo sprendimas įgyvendinamas panaikintą aktą pakeičiant nauju aktu, kuriuo pašalinamas Bendrojo Teismo nustatytas pažeidimas (11).

11

| (12) | Atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką, procedūra, kuria siekiama pakeisti panaikintą aktą, gali būti tęsiama tiksliai nuo to etapo, kuriame nustatytas pažeidimas (12). Tiksliau tai reiškia, kad tokiu atveju, kai panaikinamas administracinę procedūrą užbaigiantis aktas, panaikinimas nebūtinai turi įtakos parengiamiesiems veiksmams, pvz., antidempingo tyrimo inicijavimui. Pavyzdžiui, kai panaikinamas reglamentas, kuriuo nustatomos galutinės antidempingo priemonės, tyrimas lieka nebaigtas, nes tik tyrimo užbaigimo aktas nebėra Sąjungos teisės sistemos dalis (13), išskyrus atvejus, kai pažeidimas padarytas inicijavimo etapu. Administracinės procedūros atnaujinimas vėl nustatant antidempingo muitus produktams, importuotiems panaikinto reglamento taikymo laikotarpiu, negali būti laikomas prieštaraujančiu netaikymo atgaline data taisyklei (14). |
| --- | --- |

(12)

Atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką, procedūra, kuria siekiama pakeisti panaikintą aktą, gali būti tęsiama tiksliai nuo to etapo, kuriame nustatytas pažeidimas (12). Tiksliau tai reiškia, kad tokiu atveju, kai panaikinamas administracinę procedūrą užbaigiantis aktas, panaikinimas nebūtinai turi įtakos parengiamiesiems veiksmams, pvz., antidempingo tyrimo inicijavimui. Pavyzdžiui, kai panaikinamas reglamentas, kuriuo nustatomos galutinės antidempingo priemonės, tyrimas lieka nebaigtas, nes tik tyrimo užbaigimo aktas nebėra Sąjungos teisės sistemos dalis (13), išskyrus atvejus, kai pažeidimas padarytas inicijavimo etapu. Administracinės procedūros atnaujinimas vėl nustatant antidempingo muitus produktams, importuotiems panaikinto reglamento taikymo laikotarpiu, negali būti laikomas prieštaraujančiu netaikymo atgaline data taisyklei (14).

12

13

14

| (13) | Šioje byloje Bendrasis Teismas panaikino ginčijamą reglamentą, kiek tai susiję su nagrinėjamaisiais eksportuojančiais gamintojais, remdamasis tuo, kad Komisija padarė klaidą nustatydama, ar esama reikšmingo priverstinio kainų mažinimo, o tai turėjo įtakos priežastinio ryšio analizei. Ta pati metodinė klaida buvo nustatyta apskaičiuojant nagrinėjamų eksportuotojų žalos skirtumus. Teismas taip pat nustatė klaidų, padarytų neatskleidžiant tam tikros informacijos: i) bendrųjų žalos rodiklių prieš taikant svertinės vertės koregavimus ir duomenų, susijusių su MVĮ ir didelėmis įmonėmis; ii) žalos rodiklių, išskyrus pelningumą, po svertinės vertės patikslinimo; iii) tam tikros informacijos, susijusios su makroekonominių žalos duomenų šaltiniais, ir Sąjungos pramonės MVĮ, kurios nutraukė gamybą, sąrašo ir iv) tikslios bendros Sąjungos pramonės MVĮ, kurios bendradarbiavo atliekant tyrimus, pardavimo apimties ir informacijos, susijusios su MVĮ dalimi Sąjungos pramonėje. |
| --- | --- |

(13)

Šioje byloje Bendrasis Teismas panaikino ginčijamą reglamentą, kiek tai susiję su nagrinėjamaisiais eksportuojančiais gamintojais, remdamasis tuo, kad Komisija padarė klaidą nustatydama, ar esama reikšmingo priverstinio kainų mažinimo, o tai turėjo įtakos priežastinio ryšio analizei. Ta pati metodinė klaida buvo nustatyta apskaičiuojant nagrinėjamų eksportuotojų žalos skirtumus. Teismas taip pat nustatė klaidų, padarytų neatskleidžiant tam tikros informacijos: i) bendrųjų žalos rodiklių prieš taikant svertinės vertės koregavimus ir duomenų, susijusių su MVĮ ir didelėmis įmonėmis; ii) žalos rodiklių, išskyrus pelningumą, po svertinės vertės patikslinimo; iii) tam tikros informacijos, susijusios su makroekonominių žalos duomenų šaltiniais, ir Sąjungos pramonės MVĮ, kurios nutraukė gamybą, sąrašo ir iv) tikslios bendros Sąjungos pramonės MVĮ, kurios bendradarbiavo atliekant tyrimus, pardavimo apimties ir informacijos, susijusios su MVĮ dalimi Sąjungos pramonėje.

| (14) | Ginčijamame reglamente padarytos išvados, kurios nebuvo užginčytos arba kurios buvo užginčytos, tačiau Bendrojo Teismo atmestos arba Bendrojo Teismo nenagrinėtos, ir todėl dėl jų ginčijamas reglamentas nebuvo panaikintas, visapusiškai tebegalioja ir dėl šio atnaujinimo poveikio joms nėra (15). |
| --- | --- |

(14)

Ginčijamame reglamente padarytos išvados, kurios nebuvo užginčytos arba kurios buvo užginčytos, tačiau Bendrojo Teismo atmestos arba Bendrojo Teismo nenagrinėtos, ir todėl dėl jų ginčijamas reglamentas nebuvo panaikintas, visapusiškai tebegalioja ir dėl šio atnaujinimo poveikio joms nėra (15).

15

| (15) | Teismui priėmus 2022 m. gegužės 4 d. sprendimus bylose T-30/19 ir T-72/19, Komisija nusprendė iš dalies atnaujinti antidempingo ir antisubsidijų tyrimus dėl tam tikrų importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujų ar restauruotų guminių pneumatinių autobusų arba sunkvežimių padangų, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, ir tęsti tyrimą nuo to momento, kai buvo padarytas pažeidimas. Pranešimas dėl tyrimų atnaujinimo (16) (toliau – pranešimas dėl tyrimų atnaujinimo) apėmė tik Bendrojo Teismo sprendimo vykdymą CRIA ir CCCMC atstovaujamų ir pranešime dėl tyrimų atnaujinimo išvardytų bendrovių atžvilgiu. |
| --- | --- |

(15)

Teismui priėmus 2022 m. gegužės 4 d. sprendimus bylose T-30/19 ir T-72/19, Komisija nusprendė iš dalies atnaujinti antidempingo ir antisubsidijų tyrimus dėl tam tikrų importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujų ar restauruotų guminių pneumatinių autobusų arba sunkvežimių padangų, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, ir tęsti tyrimą nuo to momento, kai buvo padarytas pažeidimas. Pranešimas dėl tyrimų atnaujinimo (16) (toliau – pranešimas dėl tyrimų atnaujinimo) apėmė tik Bendrojo Teismo sprendimo vykdymą CRIA ir CCCMC atstovaujamų ir pranešime dėl tyrimų atnaujinimo išvardytų bendrovių atžvilgiu.

16

| (16) | Tą pačią dieną Komisija taip pat nusprendė nustatyti reikalavimą registruoti šių bendrovių pagamintas tam tikras importuojamas Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujas ar restauruotas gumines pneumatines autobusų arba sunkvežimių padangas, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, ir nurodė nacionalinėms muitinėms prieš priimant sprendimą dėl prašymų grąžinti arba atsisakyti išieškoti antidempingo muitus, kiek tai susiję su šių bendrovių importuojamais produktais, palaukti, kol bus paskelbti atitinkami Komisijos įgyvendinimo reglamentai, kuriais bus vėl nustatyti muitai (17) (toliau – registracijos reglamentas). |
| --- | --- |

(16)

Tą pačią dieną Komisija taip pat nusprendė nustatyti reikalavimą registruoti šių bendrovių pagamintas tam tikras importuojamas Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujas ar restauruotas gumines pneumatines autobusų arba sunkvežimių padangas, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, ir nurodė nacionalinėms muitinėms prieš priimant sprendimą dėl prašymų grąžinti arba atsisakyti išieškoti antidempingo muitus, kiek tai susiję su šių bendrovių importuojamais produktais, palaukti, kol bus paskelbti atitinkami Komisijos įgyvendinimo reglamentai, kuriais bus vėl nustatyti muitai (17) (toliau – registracijos reglamentas).

17

| (17) | Komisija apie tyrimo atnaujinimą pranešė suinteresuotosioms šalims ir paragino jas teikti pastabas. |
| --- | --- |

(17)

Komisija apie tyrimo atnaujinimą pranešė suinteresuotosioms šalims ir paragino jas teikti pastabas.

4.   Tiriamasis laikotarpis

Tiriamasis laikotarpis

| (18) | Atliekant tyrimą nagrinėtas 2016 m. liepos 1 d. – 2017 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2014 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(18)

Atliekant tyrimą nagrinėtas 2016 m. liepos 1 d. – 2017 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2014 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

5.   Tolesnė procedūra

Tolesnė procedūra

| (19) | 2023 m. sausio 10 d. Komisija atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino vėl nustatyti antidempingo muitus (toliau – faktų atskleidimas). Visoms šalims buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl šio faktų atskleidimo pateikti. |
| --- | --- |

(19)

2023 m. sausio 10 d. Komisija atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino vėl nustatyti antidempingo muitus (toliau – faktų atskleidimas). Visoms šalims buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl šio faktų atskleidimo pateikti.

| (20) | Pastabas pateikė Kinijos kaučiuko pramonės asociacija (toliau – CRIA), GITI grupė (18) ir nesusijęs importuotojas „Hämmerling The Tyre Company GmbH“ (toliau – „Hämmerling“). Komisija išnagrinėjo pateiktas pastabas ir, kai tinkama, į jas atsižvelgė. „Hämmerling“ ir CRIA paprašė būti išklausytos ir jų prašymai buvo patenkinti. |
| --- | --- |

(20)

Pastabas pateikė Kinijos kaučiuko pramonės asociacija (toliau – CRIA), GITI grupė (18) ir nesusijęs importuotojas „Hämmerling The Tyre Company GmbH“ (toliau – „Hämmerling“). Komisija išnagrinėjo pateiktas pastabas ir, kai tinkama, į jas atsižvelgė. „Hämmerling“ ir CRIA paprašė būti išklausytos ir jų prašymai buvo patenkinti.

18

| (21) | CRIA prašymu, pateiktu pastabose dėl faktų atskleidimo, Komisija vėliau atskleidė šią papildomą informaciją (toliau – papildomas faktų atskleidimas):






  — | 2023 m. sausio 30 d. pranešimu byloje Komisija pateikė papildomos informacijos, susijusios su Sąjungos pramonės taikomų kainų, kai parduodama tiesiogiai, netiesiogiai ir skirtingų rūšių pirkėjams, analize. |
| --- | --- | --- |

(21)

CRIA prašymu, pateiktu pastabose dėl faktų atskleidimo, Komisija vėliau atskleidė šią papildomą informaciją (toliau – papildomas faktų atskleidimas):

—

2023 m. sausio 30 d. pranešimu byloje Komisija pateikė papildomos informacijos, susijusios su Sąjungos pramonės taikomų kainų, kai parduodama tiesiogiai, netiesiogiai ir skirtingų rūšių pirkėjams, analize.

| — | 2023 m. sausio 30 ir 31 d. Komisija „Hankook“ grupei (19) ir „Aeolus“/„Pirelli“
   (20) taip pat pateikė atitinkamų bendrovių eksporto pardavimo sandorius, kurie buvo naudojami patikslintiems priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimams atlikti. Šie eksporto pardavimo sandoriai buvo tie patys, kurių informacija jau buvo atskleista atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas ginčijamas reglamentas. |
| --- | --- |

—

2023 m. sausio 30 ir 31 d. Komisija „Hankook“ grupei (19) ir „Aeolus“/„Pirelli“
   (20) taip pat pateikė atitinkamų bendrovių eksporto pardavimo sandorius, kurie buvo naudojami patikslintiems priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimams atlikti. Šie eksporto pardavimo sandoriai buvo tie patys, kurių informacija jau buvo atskleista atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas ginčijamas reglamentas.

19

20

| — | 2023 m. sausio 31 d. pranešimu byloje Komisija patikslino ir pataisė galutinius muito dydžius visiems nagrinėjamiesiems eksportuojantiems gamintojams, nustačiusi klaidą, susijusią su „Hankook“ grupės ir „Aeolus“/„Pirelli“ padarytos žalos apskaičiavimu. Ji taip pat pateikė papildomų paaiškinimų dėl „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ teisinės padėties. |
| --- | --- |

—

2023 m. sausio 31 d. pranešimu byloje Komisija patikslino ir pataisė galutinius muito dydžius visiems nagrinėjamiesiems eksportuojantiems gamintojams, nustačiusi klaidą, susijusią su „Hankook“ grupės ir „Aeolus“/„Pirelli“ padarytos žalos apskaičiavimu. Ji taip pat pateikė papildomų paaiškinimų dėl „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ teisinės padėties.

| (22) | Tik CRIA pateikė pastabų dėl papildomo faktų atskleidimo, į kurias Komisija prireikus atsižvelgė. |
| --- | --- |

(22)

Tik CRIA pateikė pastabų dėl papildomo faktų atskleidimo, į kurias Komisija prireikus atsižvelgė.

6.   CRIA tvirtinimai dėl teisės į gynybą

CRIA tvirtinimai dėl teisės į gynybą

| (23) | Po faktų atskleidimo CRIA tvirtino, kad buvo pažeistos jos teisės į gynybą, nes:






  — | CRIA negavo priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimų, susijusių su eksportuojančiais gamintojais, iš kurių CRIA gavo įgaliojimą; |
| --- | --- | --- |

(23)

Po faktų atskleidimo CRIA tvirtino, kad buvo pažeistos jos teisės į gynybą, nes:

—

CRIA negavo priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimų, susijusių su eksportuojančiais gamintojais, iš kurių CRIA gavo įgaliojimą;

| — | CRIA nebuvo suteikta pakankamai laiko pastaboms dėl faktų atskleidimo pateikti; |
| --- | --- |

—

CRIA nebuvo suteikta pakankamai laiko pastaboms dėl faktų atskleidimo pateikti;

| — | Komisija nesurengė klausymo per CRIA prašomą laiką; |
| --- | --- |

—

Komisija nesurengė klausymo per CRIA prašomą laiką;

| — | Komisija neišnagrinėjo visų tvirtinimų, kurių nenagrinėjo Bendrasis Teismas. |
| --- | --- |

—

Komisija neišnagrinėjo visų tvirtinimų, kurių nenagrinėjo Bendrasis Teismas.

| (24) | kaip nurodyta 160 konstatuojamojoje dalyje, Komisija perskaičiavo visų nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų muitus, visų pirma eksportuojančių gamintojų, kurie buvo atrinkti ginčijamame reglamente ir dėl kurių Bendrasis Teismas priėmė sprendimą (t. y. GITI grupės, „Hankook“ grupės ir „Aeolus“/„Pirelli“). Reikėtų priminti, kad atrinktų nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų žalos skirtumai buvo nustatyti remiantis neskelbtinais bendrovių duomenimis. Todėl skaičiavimai galėjo būti atskleisti ne visoms suinteresuotosioms šalims, o tik susijusioms bendrovėms. |
| --- | --- |

(24)

kaip nurodyta 160 konstatuojamojoje dalyje, Komisija perskaičiavo visų nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų muitus, visų pirma eksportuojančių gamintojų, kurie buvo atrinkti ginčijamame reglamente ir dėl kurių Bendrasis Teismas priėmė sprendimą (t. y. GITI grupės, „Hankook“ grupės ir „Aeolus“/„Pirelli“). Reikėtų priminti, kad atrinktų nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų žalos skirtumai buvo nustatyti remiantis neskelbtinais bendrovių duomenimis. Todėl skaičiavimai galėjo būti atskleisti ne visoms suinteresuotosioms šalims, o tik susijusioms bendrovėms.

| (25) | CRIA tvirtino, kad 10 konstatuojamojoje dalyje minimos bendrovės pasirašė įgaliojimo raštus, kuriuose buvo numatyta galimybė susipažinti su bendrovių neskelbtinais duomenimis, todėl Komisija turėjo atskleisti CRIA individualius šių bendrovių priverstinio kainų mažinimo ir žalos skirtumo skaičiavimus. Be to, CRIA teigimu, įgaliojimo raštų turinys buvo toks pat kaip ir įprasto įgaliojimo, kuriuo teisininkas įgaliojamas atstovauti bendrovei. |
| --- | --- |

(25)

CRIA tvirtino, kad 10 konstatuojamojoje dalyje minimos bendrovės pasirašė įgaliojimo raštus, kuriuose buvo numatyta galimybė susipažinti su bendrovių neskelbtinais duomenimis, todėl Komisija turėjo atskleisti CRIA individualius šių bendrovių priverstinio kainų mažinimo ir žalos skirtumo skaičiavimus. Be to, CRIA teigimu, įgaliojimo raštų turinys buvo toks pat kaip ir įprasto įgaliojimo, kuriuo teisininkas įgaliojamas atstovauti bendrovei.

| (26) | Komisija išnagrinėjo CRIA pateiktus įgaliojimo raštus. Keletas Kinijos gamintojų, kuriems taikomas Bendrojo Teismo sprendimas, pasirašė tokius individualius įgaliojimo raštus. Komisija pažymėjo, kad įgaliojimo raštai buvo grindžiami standartiniu tekstu kiekvieno gamintojo (atrinkto ar neatrinkto) atveju, ir juose nebuvo nurodyta, ar atitinkama bendrovė įgaliojo CRIA gauti konfidencialius bendrovės duomenis. Be to, ne visi atrinkti eksportuojantys gamintojai, dėl kurių atliekamas šis tyrimas, sutiko suteikti CRIA galimybę susipažinti su jų konfidencialiais duomenimis. Taip pat dėl tvirtinimo, kad aptariami įgaliojimo raštai visiškai atitiko įgaliojimą, Komisija laikėsi nuomonės, kad esminis įgaliojimo ir asociacijos įgaliojimo rašto skirtumas yra subjektas, kuriam leidžiama gauti duomenis. Įgaliojimo atveju teisinis patarėjas privalo laikytis atitinkamos advokatūros, kurios narys yra teisininkas, etikos taisyklių, pagal kurias, be kita ko, jam neleidžiama atskleisti jokių konfidencialių bendrovės duomenų. Todėl tai, kad įgaliojime gali nebūti konkrečios nuostatos dėl tokių duomenų, neatleidžia atitinkamo (-ų) teisininko (-ų) nuo pareigos laikytis griežčiausių etikos taisyklių šiuo klausimu ir užtikrinti gautų duomenų konfidencialumą. Priešingai, asociacijos gali neribotai susipažinti su savo narių konfidencialiais bendrovių duomenimis išimtiniais atvejais, o tai, be kita ko, gali pažeisti atitinkamas galiojančias konkurencijos taisykles. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad bendrovių pasirašytuose įgaliojimo raštuose nebuvo pakankamai konkrečiai ir aiškiai nurodyta, ar atitinkamos bendrovės leido asociacijai susipažinti su jų konfidencialia informacija. |
| --- | --- |

(26)

Komisija išnagrinėjo CRIA pateiktus įgaliojimo raštus. Keletas Kinijos gamintojų, kuriems taikomas Bendrojo Teismo sprendimas, pasirašė tokius individualius įgaliojimo raštus. Komisija pažymėjo, kad įgaliojimo raštai buvo grindžiami standartiniu tekstu kiekvieno gamintojo (atrinkto ar neatrinkto) atveju, ir juose nebuvo nurodyta, ar atitinkama bendrovė įgaliojo CRIA gauti konfidencialius bendrovės duomenis. Be to, ne visi atrinkti eksportuojantys gamintojai, dėl kurių atliekamas šis tyrimas, sutiko suteikti CRIA galimybę susipažinti su jų konfidencialiais duomenimis. Taip pat dėl tvirtinimo, kad aptariami įgaliojimo raštai visiškai atitiko įgaliojimą, Komisija laikėsi nuomonės, kad esminis įgaliojimo ir asociacijos įgaliojimo rašto skirtumas yra subjektas, kuriam leidžiama gauti duomenis. Įgaliojimo atveju teisinis patarėjas privalo laikytis atitinkamos advokatūros, kurios narys yra teisininkas, etikos taisyklių, pagal kurias, be kita ko, jam neleidžiama atskleisti jokių konfidencialių bendrovės duomenų. Todėl tai, kad įgaliojime gali nebūti konkrečios nuostatos dėl tokių duomenų, neatleidžia atitinkamo (-ų) teisininko (-ų) nuo pareigos laikytis griežčiausių etikos taisyklių šiuo klausimu ir užtikrinti gautų duomenų konfidencialumą. Priešingai, asociacijos gali neribotai susipažinti su savo narių konfidencialiais bendrovių duomenimis išimtiniais atvejais, o tai, be kita ko, gali pažeisti atitinkamas galiojančias konkurencijos taisykles. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad bendrovių pasirašytuose įgaliojimo raštuose nebuvo pakankamai konkrečiai ir aiškiai nurodyta, ar atitinkamos bendrovės leido asociacijai susipažinti su jų konfidencialia informacija.

| (27) | Remdamasi pirmiau minėta analize ir Komisijos deramu stropumu tvarkant turimą konfidencialią bendrovių informaciją, Komisija nusprendė atskleisti bendrovių konfidencialius duomenis tiesiogiai tik nagrinėjamiesiems eksportuojantiems gamintojams, o ne CRIA, kad būtų apsaugotas šių duomenų konfidencialumas. Todėl 2023 m. sausio 10 d. duomenų rinkinys buvo išsiųstas GITI grupės teisiniam atstovui ir bendrovės „Hankook“ atstovui. Kadangi nei „Aeolus“/„Pirelli“, nei kuris nors iš šios grupės nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų nebuvo įregistruoti kaip suinteresuotosios šalys, Komisija nustatė „Aeolus“/„Pirelli“ kontaktinius asmenis ir 2023 m. sausio 17 d. pateikė jiems konkretų atitinkamų eksportuojančių gamintojų atskleistą informaciją. Jiems buvo suteikta galimybė pateikti pastabas iki 2023 m. sausio 31 d. |
| --- | --- |

(27)

Remdamasi pirmiau minėta analize ir Komisijos deramu stropumu tvarkant turimą konfidencialią bendrovių informaciją, Komisija nusprendė atskleisti bendrovių konfidencialius duomenis tiesiogiai tik nagrinėjamiesiems eksportuojantiems gamintojams, o ne CRIA, kad būtų apsaugotas šių duomenų konfidencialumas. Todėl 2023 m. sausio 10 d. duomenų rinkinys buvo išsiųstas GITI grupės teisiniam atstovui ir bendrovės „Hankook“ atstovui. Kadangi nei „Aeolus“/„Pirelli“, nei kuris nors iš šios grupės nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų nebuvo įregistruoti kaip suinteresuotosios šalys, Komisija nustatė „Aeolus“/„Pirelli“ kontaktinius asmenis ir 2023 m. sausio 17 d. pateikė jiems konkretų atitinkamų eksportuojančių gamintojų atskleistą informaciją. Jiems buvo suteikta galimybė pateikti pastabas iki 2023 m. sausio 31 d.

| (28) | 2023 m. sausio 16 d. CRIA paprašė pateikti susijusių bendrovių priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimus, pagrįstus pasirašytais įgaliojimo raštais. Atsakydama į tai, dėl 26 ir 27 konstatuojamosiose dalyse paaiškintų priežasčių Komisija paragino CRIA susisiekti su šiomis bendrovėmis ir gauti duomenis tiesiogiai iš jų. |
| --- | --- |

(28)

2023 m. sausio 16 d. CRIA paprašė pateikti susijusių bendrovių priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimus, pagrįstus pasirašytais įgaliojimo raštais. Atsakydama į tai, dėl 26 ir 27 konstatuojamosiose dalyse paaiškintų priežasčių Komisija paragino CRIA susisiekti su šiomis bendrovėmis ir gauti duomenis tiesiogiai iš jų.

| (29) | 2023 m. sausio 19 d.„Aeolus Tyre Co, Ltd“ kreipėsi ir aiškiai davė leidimą Komisijai pateikti CRIA konkrečią atskleistą informaciją. Tą pačią dieną Komisija atskleidė CRIA „Aeolus“/„Pirelli“ priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimus. Kalbant apie išsamius pardavimo sandorius, Komisija bendrovėms „Aeolus Tyre Co., Ltd“ ir „Pirelli Tyre Co., Ltd“ atskirai atskleidė tik jų pačių atitinkamą duomenų rinkinį. Taip buvo todėl, kad CRIA pateikė įgaliojimo raštą, kurį pasirašė tik „Aeolus Tyre Co., Ltd“, bet ne „Pirelli Tyre Co., Ltd“. |
| --- | --- |

(29)

2023 m. sausio 19 d.„Aeolus Tyre Co, Ltd“ kreipėsi ir aiškiai davė leidimą Komisijai pateikti CRIA konkrečią atskleistą informaciją. Tą pačią dieną Komisija atskleidė CRIA „Aeolus“/„Pirelli“ priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimus. Kalbant apie išsamius pardavimo sandorius, Komisija bendrovėms „Aeolus Tyre Co., Ltd“ ir „Pirelli Tyre Co., Ltd“ atskirai atskleidė tik jų pačių atitinkamą duomenų rinkinį. Taip buvo todėl, kad CRIA pateikė įgaliojimo raštą, kurį pasirašė tik „Aeolus Tyre Co., Ltd“, bet ne „Pirelli Tyre Co., Ltd“.

| (30) | Kalbant apie „Hankook“ grupę, Komisija negavo aiškaus leidimo dalytis jos duomenimis su CRIA. Nepaisant to, CRIA savo pastabose dėl faktų atskleidimo tvirtino, kad grupė pateikė asociacijai savo konkrečią informaciją. |
| --- | --- |

(30)

Kalbant apie „Hankook“ grupę, Komisija negavo aiškaus leidimo dalytis jos duomenimis su CRIA. Nepaisant to, CRIA savo pastabose dėl faktų atskleidimo tvirtino, kad grupė pateikė asociacijai savo konkrečią informaciją.

| (31) | Savo pastabose dėl faktų atskleidimo CRIA informavo Komisiją, kad GITI grupė panaikino savo įgaliojimo raštą CRIA. Vėliau, 2023 m. vasario 3 d., GITI grupė pateikė CRIA naują įgaliojimo raštą, kuriuo asociacijai aiškiai leidžiama gauti 2023 m. sausio 10 d. atskleistą konkrečios bendrovės informaciją. Po šio rašto ir CRIA prašymu, 2023 m. vasario 8 d. Komisija suteikė CRIA galimybę susipažinti su aptariama konkrečia atskleista informacija. |
| --- | --- |

(31)

Savo pastabose dėl faktų atskleidimo CRIA informavo Komisiją, kad GITI grupė panaikino savo įgaliojimo raštą CRIA. Vėliau, 2023 m. vasario 3 d., GITI grupė pateikė CRIA naują įgaliojimo raštą, kuriuo asociacijai aiškiai leidžiama gauti 2023 m. sausio 10 d. atskleistą konkrečios bendrovės informaciją. Po šio rašto ir CRIA prašymu, 2023 m. vasario 8 d. Komisija suteikė CRIA galimybę susipažinti su aptariama konkrečia atskleista informacija.

| (32) | Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytas aplinkybes, Komisija laikėsi nuomonės, kad atrinktų eksportuojančių gamintojų ir visų kitų nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų teisės į gynybą, taip pat CRIA teisės į gynybą nebuvo pažeistos. Nagrinėjamoms bendrovėms buvo atskleisti priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimai ir joms buvo suteikta pakankamai laiko pastaboms dėl faktų atskleidimo pateikti. |
| --- | --- |

(32)

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytas aplinkybes, Komisija laikėsi nuomonės, kad atrinktų eksportuojančių gamintojų ir visų kitų nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų teisės į gynybą, taip pat CRIA teisės į gynybą nebuvo pažeistos. Nagrinėjamoms bendrovėms buvo atskleisti priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimai ir joms buvo suteikta pakankamai laiko pastaboms dėl faktų atskleidimo pateikti.

| (33) | CRIA tvirtino, kad Komisija, atmesdama jos prašymą pratęsti pastabų dėl faktų atskleidimo pateikimo terminą ir surengti klausymą gerokai po kinų Naujųjų metų pabaigos, neatsižvelgė į išskirtines aplinkybes, t. y. 2023 m. sausio 21–29 d. vykusius kinų Naujuosius metus. CRIA teisininkų grupė tvirtino, kad dėl kinų Naujųjų metų jie iš CRIA negalėjo gauti tinkamų nurodymų ar informacijos dėl pastabų. Be to, nepaisant bylas nagrinėjančio pareigūno prašymo įsitraukti, nebuvo suteiktas joks reikšmingas pratęsimas, o bylas nagrinėjantis pareigūnas nesurengė klausymo šiam prašymui išnagrinėti. |
| --- | --- |

(33)

CRIA tvirtino, kad Komisija, atmesdama jos prašymą pratęsti pastabų dėl faktų atskleidimo pateikimo terminą ir surengti klausymą gerokai po kinų Naujųjų metų pabaigos, neatsižvelgė į išskirtines aplinkybes, t. y. 2023 m. sausio 21–29 d. vykusius kinų Naujuosius metus. CRIA teisininkų grupė tvirtino, kad dėl kinų Naujųjų metų jie iš CRIA negalėjo gauti tinkamų nurodymų ar informacijos dėl pastabų. Be to, nepaisant bylas nagrinėjančio pareigūno prašymo įsitraukti, nebuvo suteiktas joks reikšmingas pratęsimas, o bylas nagrinėjantis pareigūnas nesurengė klausymo šiam prašymui išnagrinėti.

| (34) | Komisija pažymėjo, kad terminą buvo prašoma pratęsti iki 2023 m. vasario 6 d., o tai yra itin ilgas terminas, t. y. pratęsti 14 dienų. Siekdama nesutrukdyti laiku užbaigti tyrimą, Komisija, nors jau buvo suteikusi 13 dienų pastaboms pateikti, pratęsė terminą dar dviem darbo dienomis, t. y. iki 2023 m. sausio 25 d. Kalbant apie prašymą dėl klausymo, Komisija iš pradžių pasiūlė klausymą surengti 2023 m. sausio 18 d., t. y. iki kinų Naujųjų metų. Vėliau CRIA pasiūlė surengti klausymą po kinų Naujųjų metų šventės, pageidautina – vasario mėn. Komisija sutiko ir pritarė, kad klausymas būtų surengtas 2023 m. sausio 31 d., t. y. po kinų Naujųjų metų ir pratęsto pastabų pateikimo termino. |
| --- | --- |

(34)

Komisija pažymėjo, kad terminą buvo prašoma pratęsti iki 2023 m. vasario 6 d., o tai yra itin ilgas terminas, t. y. pratęsti 14 dienų. Siekdama nesutrukdyti laiku užbaigti tyrimą, Komisija, nors jau buvo suteikusi 13 dienų pastaboms pateikti, pratęsė terminą dar dviem darbo dienomis, t. y. iki 2023 m. sausio 25 d. Kalbant apie prašymą dėl klausymo, Komisija iš pradžių pasiūlė klausymą surengti 2023 m. sausio 18 d., t. y. iki kinų Naujųjų metų. Vėliau CRIA pasiūlė surengti klausymą po kinų Naujųjų metų šventės, pageidautina – vasario mėn. Komisija sutiko ir pritarė, kad klausymas būtų surengtas 2023 m. sausio 31 d., t. y. po kinų Naujųjų metų ir pratęsto pastabų pateikimo termino.

| (35) | Komisija pažymėjo, kad pagal pagrindinio antidempingo reglamento 20 straipsnio 3 dalį šalių pastaboms pateikti nustatytas 10 kalendorinių dienų laikotarpis. Pratęsus terminą, CRIA ir visoms kitoms suinteresuotosioms šalims nustatytas terminas gerokai viršijo 10 kalendorinių dienų, o CRIA buvo suteikta net 15 dienų. Be to, Komisija, atsižvelgdama į pastabas, pateiktas po faktų atskleidimo, atskleidė papildomą informaciją ir suinteresuotosioms šalims suteikė papildomą 4 dienų laikotarpį pastaboms dėl papildomo faktų atskleidimo pateikti, t. y. iki 2023 m. vasario 3 d. Be to, priešingai nei teigia CRIA, atnaujinant tyrimus netaikomas pirminio faktų atskleidimo reikalavimas. |
| --- | --- |

(35)

Komisija pažymėjo, kad pagal pagrindinio antidempingo reglamento 20 straipsnio 3 dalį šalių pastaboms pateikti nustatytas 10 kalendorinių dienų laikotarpis. Pratęsus terminą, CRIA ir visoms kitoms suinteresuotosioms šalims nustatytas terminas gerokai viršijo 10 kalendorinių dienų, o CRIA buvo suteikta net 15 dienų. Be to, Komisija, atsižvelgdama į pastabas, pateiktas po faktų atskleidimo, atskleidė papildomą informaciją ir suinteresuotosioms šalims suteikė papildomą 4 dienų laikotarpį pastaboms dėl papildomo faktų atskleidimo pateikti, t. y. iki 2023 m. vasario 3 d. Be to, priešingai nei teigia CRIA, atnaujinant tyrimus netaikomas pirminio faktų atskleidimo reikalavimas.

| (36) | Galiausiai, jeigu daugiau nei dviejų papildomų savaičių pratęsimas būtų suteiktas tik CRIA, būtų diskriminuojamos visos kitos šiame atnaujintame tyrime užregistruotos suinteresuotosios šalys. |
| --- | --- |

(36)

Galiausiai, jeigu daugiau nei dviejų papildomų savaičių pratęsimas būtų suteiktas tik CRIA, būtų diskriminuojamos visos kitos šiame atnaujintame tyrime užregistruotos suinteresuotosios šalys.

| (37) | Dėl pastabos, kad Komisija neišnagrinėjo visų tvirtinimų, kurių nenagrinėjo Bendrasis Teismas, pažymėtina, kad Komisija šį klausimą jau išnagrinėjo 65 konstatuojamojoje dalyje ir jokių naujų argumentų nebuvo pateikta. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(37)

Dėl pastabos, kad Komisija neišnagrinėjo visų tvirtinimų, kurių nenagrinėjo Bendrasis Teismas, pažymėtina, kad Komisija šį klausimą jau išnagrinėjo 65 konstatuojamojoje dalyje ir jokių naujų argumentų nebuvo pateikta. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

6.1.   Bylas nagrinėjančio pareigūno įsitraukimas

Bylas nagrinėjančio pareigūno įsitraukimas

| (38) | CRIA paprašė bylas nagrinėjančio pareigūno įsitraukti pagal bylas nagrinėjančio pareigūno įgaliojimų 12, 13 ir 16 straipsnius dėl nepakankamai pratęsto termino pastaboms dėl faktų atskleidimo pateikti, nepagrįsto siūlomo Komisijos klausymo pagal faktų atskleidimą laiko ir dėl to, kad nebuvo atskleista tam tikra informacija. |
| --- | --- |

(38)

CRIA paprašė bylas nagrinėjančio pareigūno įsitraukti pagal bylas nagrinėjančio pareigūno įgaliojimų 12, 13 ir 16 straipsnius dėl nepakankamai pratęsto termino pastaboms dėl faktų atskleidimo pateikti, nepagrįsto siūlomo Komisijos klausymo pagal faktų atskleidimą laiko ir dėl to, kad nebuvo atskleista tam tikra informacija.

| (39) | Bylas nagrinėjantis pareigūnas pažymėjo, kad CRIA terminas buvo pratęstas iki 2023 m. sausio 25 d. Atsižvelgdamas į išdėstytas konkrečias aplinkybes ir atitinkamo tyrimo laiko apribojimus bei pasikonsultavęs su už tyrimą atsakingomis Komisijos tarnybomis, bylas nagrinėjantis pareigūnas pritarė termino pratęsimui ir atmetė tolesnius pratęsimus. Dėl faktų atskleidimo turinio bylas nagrinėjantis pareigūnas rekomendavo CRIA ir Komisijos tarnyboms pirmiausia surengti klausymą ir tik po to kreiptis į bylas nagrinėjantį pareigūną. |
| --- | --- |

(39)

Bylas nagrinėjantis pareigūnas pažymėjo, kad CRIA terminas buvo pratęstas iki 2023 m. sausio 25 d. Atsižvelgdamas į išdėstytas konkrečias aplinkybes ir atitinkamo tyrimo laiko apribojimus bei pasikonsultavęs su už tyrimą atsakingomis Komisijos tarnybomis, bylas nagrinėjantis pareigūnas pritarė termino pratęsimui ir atmetė tolesnius pratęsimus. Dėl faktų atskleidimo turinio bylas nagrinėjantis pareigūnas rekomendavo CRIA ir Komisijos tarnyboms pirmiausia surengti klausymą ir tik po to kreiptis į bylas nagrinėjantį pareigūną.

| (40) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija laikėsi nuomonės, kad CRIA galėjo visiškai pasinaudoti savo teise į gynybą per nustatytą ir pratęstą terminus, taip pat atsižvelgiant į atskleistos informacijos turinį ir papildomą informaciją, kuri buvo pateikta suinteresuotosioms šalims po to, kai po faktų atskleidimo buvo pateiktos pastabos. Po 2023 m. sausio 31 d. Komisijos tarnybų surengto klausymo CRIA neprašė, kad bylas nagrinėjantis pareigūnas ją išklausytų kuriuo nors iš anksčiau iškeltų klausimų. |
| --- | --- |

(40)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija laikėsi nuomonės, kad CRIA galėjo visiškai pasinaudoti savo teise į gynybą per nustatytą ir pratęstą terminus, taip pat atsižvelgiant į atskleistos informacijos turinį ir papildomą informaciją, kuri buvo pateikta suinteresuotosioms šalims po to, kai po faktų atskleidimo buvo pateiktos pastabos. Po 2023 m. sausio 31 d. Komisijos tarnybų surengto klausymo CRIA neprašė, kad bylas nagrinėjantis pareigūnas ją išklausytų kuriuo nors iš anksčiau iškeltų klausimų.

7.   Suinteresuotųjų šalių pastabos

Suinteresuotųjų šalių pastabos

| (41) | Komisija gavo pastabų iš Sąjungos pramonės, CRIA, GITI grupės, „Hämmerling“ ir „Opoltrans sp. z o.o.“ (toliau – „Opoltrans“). |
| --- | --- |

(41)

Komisija gavo pastabų iš Sąjungos pramonės, CRIA, GITI grupės, „Hämmerling“ ir „Opoltrans sp. z o.o.“ (toliau – „Opoltrans“).

| (42) | CRIA pateikė Komisijai kelių eksportuojančių gamintojų, kurių atžvilgiu Bendrasis Teismas panaikino ginčijamą reglamentą, pasirašytus įgaliojimo raštus, įskaitant tuos nagrinėjamuosius eksportuojančius gamintojus, kurie buvo atrinkti atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas ginčijamas reglamentas, visų pirma GITI grupės, „Aeolus Tyre Co, Ltd“, „Chongqing Hankook Tire Co, Ltd“ ir „Jiangsu Hankook Tire Co, Ltd“. |
| --- | --- |

(42)

CRIA pateikė Komisijai kelių eksportuojančių gamintojų, kurių atžvilgiu Bendrasis Teismas panaikino ginčijamą reglamentą, pasirašytus įgaliojimo raštus, įskaitant tuos nagrinėjamuosius eksportuojančius gamintojus, kurie buvo atrinkti atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas ginčijamas reglamentas, visų pirma GITI grupės, „Aeolus Tyre Co, Ltd“, „Chongqing Hankook Tire Co, Ltd“ ir „Jiangsu Hankook Tire Co, Ltd“.

| (43) | CRIA ir GITI grupė prieštaravo Komisijos sprendimui registruoti importuojamus produktus, nes šiuo konkrečiu atveju toks registravimas nėra aiškiai numatytas pagrindiniuose antidempingo ir antisubsidijų reglamentuose. Po faktų atskleidimo šios dvi šalys pakartojo savo tvirtinimą. Sąjungos pramonės atstovai laikėsi nuomonės, kad registravimas priklauso Komisijos diskrecijai. |
| --- | --- |

(43)

CRIA ir GITI grupė prieštaravo Komisijos sprendimui registruoti importuojamus produktus, nes šiuo konkrečiu atveju toks registravimas nėra aiškiai numatytas pagrindiniuose antidempingo ir antisubsidijų reglamentuose. Po faktų atskleidimo šios dvi šalys pakartojo savo tvirtinimą. Sąjungos pramonės atstovai laikėsi nuomonės, kad registravimas priklauso Komisijos diskrecijai.

| (44) | Dėl šio tvirtinimo Komisija laikėsi nuomonės, kad Bendrasis Teismas nusprendė, jog Komisija turi teisę reikalauti, kad nacionalinės valdžios institucijos imtųsi tinkamų priemonių importuojamiems produktams registruoti, yra bendro pobūdžio, kaip matyti iš 2016 m. pagrindinio antidempingo reglamento 14 straipsnio antraštės „Bendrosios nuostatos“. Be to, to reglamento 14 straipsnio 5 dalyje nėra jokių apribojimų, susijusių su aplinkybėmis, kuriomis Komisija yra įgaliota reikalauti, kad nacionalinės muitinės registruotų prekes (21). Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(44)

Dėl šio tvirtinimo Komisija laikėsi nuomonės, kad Bendrasis Teismas nusprendė, jog Komisija turi teisę reikalauti, kad nacionalinės valdžios institucijos imtųsi tinkamų priemonių importuojamiems produktams registruoti, yra bendro pobūdžio, kaip matyti iš 2016 m. pagrindinio antidempingo reglamento 14 straipsnio antraštės „Bendrosios nuostatos“. Be to, to reglamento 14 straipsnio 5 dalyje nėra jokių apribojimų, susijusių su aplinkybėmis, kuriomis Komisija yra įgaliota reikalauti, kad nacionalinės muitinės registruotų prekes (21). Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

21

| (45) | Be to, GITI grupė tvirtino, kad tuo metu sprendimą dar buvo galima apskųsti, todėl jis nesuteikė pagrįsto teisinio pagrindo pradėti registravimą. Komisija laikėsi nuomonės, kad sprendimas nebuvo apskųstas, o registracija buvo tinkamas veiksmas, kurį reikėjo atlikti siekiant užtikrinti, kad būtų galima vėl nustatyti teisingo dydžio muitus, jei tokie būtų nustatyti, ir nurodyti muitinėms laukti, kol bus paskelbtas šis reglamentas (22). |
| --- | --- |

(45)

Be to, GITI grupė tvirtino, kad tuo metu sprendimą dar buvo galima apskųsti, todėl jis nesuteikė pagrįsto teisinio pagrindo pradėti registravimą. Komisija laikėsi nuomonės, kad sprendimas nebuvo apskųstas, o registracija buvo tinkamas veiksmas, kurį reikėjo atlikti siekiant užtikrinti, kad būtų galima vėl nustatyti teisingo dydžio muitus, jei tokie būtų nustatyti, ir nurodyti muitinėms laukti, kol bus paskelbtas šis reglamentas (22).

22

| (46) | CRIA, GITI grupė, „Hämmerling“ ir „Opoltrans“ tvirtino, kad Komisija negali nurodyti nacionalinėms muitinėms negrąžinti pagal ginčijamą reglamentą surinktų muitų ir (arba) neatsisakyti jų išieškoti. Turi būti nedelsiant grąžinta visa suma. Jos taip pat tvirtino, kad šios bylos aplinkybės skiriasi nuo aplinkybių Sprendime Deichmann (23), nes, pasak šalių, rinkos ekonominio režimo ir individualaus režimo tvirtinimų neįvertinimas toje byloje neturėjo įtakos muitų dydžiui. Šalys taip pat tvirtino, kad muitai negali būti vėl nustatyti atgaline data. Šalių teigimu, panaikintas visas ginčijamas reglamentas, o tai reiškia, kad jis buvo pašalintas iš Sąjungos teisės sistemos atgaline data, o Sprendime Deichmann nenustatyta jokio kito elemento, kuris „galėjo turėti įtakos galutinio reglamento galiojimui“. Be to, šalys tvirtino, kad dėl nustatyto pažeidimo, susijusio su priverstinio kainų mažinimo analize, „visa Komisijos atlikta priežastinio ryšio analizė yra negaliojanti“. Šalių nuomone, tai reiškia, kad jokie muitai neturėjo būti nei nustatyti, nei vėl nustatyti, nes visa žalos ir priežastinio ryšio analizė buvo klaidinga. |
| --- | --- |

(46)

CRIA, GITI grupė, „Hämmerling“ ir „Opoltrans“ tvirtino, kad Komisija negali nurodyti nacionalinėms muitinėms negrąžinti pagal ginčijamą reglamentą surinktų muitų ir (arba) neatsisakyti jų išieškoti. Turi būti nedelsiant grąžinta visa suma. Jos taip pat tvirtino, kad šios bylos aplinkybės skiriasi nuo aplinkybių Sprendime Deichmann (23), nes, pasak šalių, rinkos ekonominio režimo ir individualaus režimo tvirtinimų neįvertinimas toje byloje neturėjo įtakos muitų dydžiui. Šalys taip pat tvirtino, kad muitai negali būti vėl nustatyti atgaline data. Šalių teigimu, panaikintas visas ginčijamas reglamentas, o tai reiškia, kad jis buvo pašalintas iš Sąjungos teisės sistemos atgaline data, o Sprendime Deichmann nenustatyta jokio kito elemento, kuris „galėjo turėti įtakos galutinio reglamento galiojimui“. Be to, šalys tvirtino, kad dėl nustatyto pažeidimo, susijusio su priverstinio kainų mažinimo analize, „visa Komisijos atlikta priežastinio ryšio analizė yra negaliojanti“. Šalių nuomone, tai reiškia, kad jokie muitai neturėjo būti nei nustatyti, nei vėl nustatyti, nes visa žalos ir priežastinio ryšio analizė buvo klaidinga.

Deichmann

23

Deichmann

| (47) | Po faktų atskleidimo GITI grupė tvirtino, kad Komisijos sprendimas nurodyti nacionalinėms muitinėms negrąžinti muitų pažeidžia teisminės gynybos principą, įtvirtintą Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 47 straipsnyje. Komisija turėtų leisti grąžinti muitus, kaip tai buvo padaryta, kai Bendrasis Teismas panaikino baudas, surinktas už Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnio pažeidimą (24). Visų pirma, GITI grupė rėmėsi Teisingumo Teismo išvadomis, kad, „kai Teismas paskelbia, kad reglamentas, kuriuo nustatomi antidempingo muitai <...>, yra negaliojantis, turi būti laikoma, kad tokie muitai niekada nebuvo teisėtai mokėtini, kaip tai suprantama pagal Muitinės kodekso 236 straipsnį, ir iš esmės nacionalinės muitinės juos turi grąžinti pagal šiuo tikslu nustatytas sąlygas“ (25). Be to, GITI grupės teigimu, muitų grąžinimo vėlavimas turi svarbių praktinių pasekmių, kurios daro neigiamą poveikį atitinkamų bendrovių finansinei būklei ir jų investicijų grąžai. |
| --- | --- |

(47)

Po faktų atskleidimo GITI grupė tvirtino, kad Komisijos sprendimas nurodyti nacionalinėms muitinėms negrąžinti muitų pažeidžia teisminės gynybos principą, įtvirtintą Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 47 straipsnyje. Komisija turėtų leisti grąžinti muitus, kaip tai buvo padaryta, kai Bendrasis Teismas panaikino baudas, surinktas už Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnio pažeidimą (24). Visų pirma, GITI grupė rėmėsi Teisingumo Teismo išvadomis, kad, „kai Teismas paskelbia, kad reglamentas, kuriuo nustatomi antidempingo muitai <...>, yra negaliojantis, turi būti laikoma, kad tokie muitai niekada nebuvo teisėtai mokėtini, kaip tai suprantama pagal Muitinės kodekso 236 straipsnį, ir iš esmės nacionalinės muitinės juos turi grąžinti pagal šiuo tikslu nustatytas sąlygas“ (25). Be to, GITI grupės teigimu, muitų grąžinimo vėlavimas turi svarbių praktinių pasekmių, kurios daro neigiamą poveikį atitinkamų bendrovių finansinei būklei ir jų investicijų grąžai.

24

25

| (48) | Komisija priminė, kad pagal suformuotą jurisprudenciją Komisija gali nurodyti nacionalinėms muitinėms, kad jos, prieš priimdamos sprendimą dėl ūkio subjektų, sumokėjusių minėtus muitus, pateiktų prašymų, palauktų, kol Komisija, vykdydama Sąjungos teismų sprendimą, nustatys šių muitų tarifus (26). Teisingumo Teismas taip pat pažymėjo, kad Teisingumo Teismo sprendimo dėl negaliojimo pripažinimo ir pagal jį kylančių pareigų apimtis kiekvienu konkrečiu atveju turi būti nustatoma atsižvelgiant ne tik į šio sprendimo rezoliucinę dalį, bet ir į motyvus, kurie yra būtinas jos pagrindas (27). |
| --- | --- |

(48)

Komisija priminė, kad pagal suformuotą jurisprudenciją Komisija gali nurodyti nacionalinėms muitinėms, kad jos, prieš priimdamos sprendimą dėl ūkio subjektų, sumokėjusių minėtus muitus, pateiktų prašymų, palauktų, kol Komisija, vykdydama Sąjungos teismų sprendimą, nustatys šių muitų tarifus (26). Teisingumo Teismas taip pat pažymėjo, kad Teisingumo Teismo sprendimo dėl negaliojimo pripažinimo ir pagal jį kylančių pareigų apimtis kiekvienu konkrečiu atveju turi būti nustatoma atsižvelgiant ne tik į šio sprendimo rezoliucinę dalį, bet ir į motyvus, kurie yra būtinas jos pagrindas (27).

26

27

| (49) | Nagrinėjamoje byloje Bendrasis Teismas suabejojo priverstinio kainų mažinimo apskaičiavimo metodu ir jo poveikiu priežastiniam ryšiui, taip pat tos pačios klaidos poveikiu bendrovių, dėl kurių Bendrasis Teismas priėmė sprendimą, žalos skirtumui (28). Be to, Bendrasis Teismas pareikalavo, kad Komisija patikslintų ir atskleistų tam tikrą su žalos rodikliais susijusią informaciją. Tačiau šie elementai nekėlė abejonių dėl visų kitų ginčijamame reglamente padarytų išvadų pagrįstumo. Be to, Bendrasis Teismas nusprendė, kad atnaujinus tyrimą Komisija gali priimti priemonę, pakeičiančią panaikintą priemonę, ir atitinkamai vėl nustatyti galutinį antidempingo muitą, ištaisydama šiuo atveju nustatytus konkrečius pažeidimus (29). Šiuo atžvilgiu nėra svarbu, ar pažeidimai yra susiję su muitų dydžiu, ar ne. Bet kuriuo atveju, net jei atnaujinus tyrimą būtų padaryta išvada, kad antidempingo muitų nereikėtų vėl nustatyti, muitinės turėtų galimybę grąžinti visą muitų sumą, kuri buvo surinkta nuo ginčijamo reglamento priėmimo, vadovaudamosi atitinkamais muitų teisės aktais. Be to, į šį grąžinimą taip pat būtų įtrauktos tinkamos palūkanos pagal atitinkamus muitų teisės aktus. Taigi, priešingai nei teigia GITI grupė, bendrovėms būtų tinkamai kompensuota už tai, kad jos sumokėjo nagrinėjamus muitus. |
| --- | --- |

(49)

Nagrinėjamoje byloje Bendrasis Teismas suabejojo priverstinio kainų mažinimo apskaičiavimo metodu ir jo poveikiu priežastiniam ryšiui, taip pat tos pačios klaidos poveikiu bendrovių, dėl kurių Bendrasis Teismas priėmė sprendimą, žalos skirtumui (28). Be to, Bendrasis Teismas pareikalavo, kad Komisija patikslintų ir atskleistų tam tikrą su žalos rodikliais susijusią informaciją. Tačiau šie elementai nekėlė abejonių dėl visų kitų ginčijamame reglamente padarytų išvadų pagrįstumo. Be to, Bendrasis Teismas nusprendė, kad atnaujinus tyrimą Komisija gali priimti priemonę, pakeičiančią panaikintą priemonę, ir atitinkamai vėl nustatyti galutinį antidempingo muitą, ištaisydama šiuo atveju nustatytus konkrečius pažeidimus (29). Šiuo atžvilgiu nėra svarbu, ar pažeidimai yra susiję su muitų dydžiu, ar ne. Bet kuriuo atveju, net jei atnaujinus tyrimą būtų padaryta išvada, kad antidempingo muitų nereikėtų vėl nustatyti, muitinės turėtų galimybę grąžinti visą muitų sumą, kuri buvo surinkta nuo ginčijamo reglamento priėmimo, vadovaudamosi atitinkamais muitų teisės aktais. Be to, į šį grąžinimą taip pat būtų įtrauktos tinkamos palūkanos pagal atitinkamus muitų teisės aktus. Taigi, priešingai nei teigia GITI grupė, bendrovėms būtų tinkamai kompensuota už tai, kad jos sumokėjo nagrinėjamus muitus.

28

29

| (50) | Teisingumo Teismas nuosekliai laikosi nuomonės, kad pagrindinio antidempingo reglamento 10 straipsnio 1 dalis neužkerta kelio priimti aktus, kuriais vėl nustatomi antidempingo muitai produktams, importuotiems negaliojančiais paskelbtų reglamentų taikymo laikotarpiu (30). |
| --- | --- |

(50)

Teisingumo Teismas nuosekliai laikosi nuomonės, kad pagrindinio antidempingo reglamento 10 straipsnio 1 dalis neužkerta kelio priimti aktus, kuriais vėl nustatomi antidempingo muitai produktams, importuotiems negaliojančiais paskelbtų reglamentų taikymo laikotarpiu (30).

30

| (51) | Priešingai nei registracijos iki laikinųjų priemonių priėmimo atveju, pagrindinio antidempingo reglamento 10 straipsnio 4 dalyje nustatytos sąlygos šiuo atveju netaikomos. Vykdant Teismo sprendimus atliekamos registracijos tikslas nėra leisti galbūt surinkti muitus pagal prekybos apsaugos priemones atgaline tvarka, kaip numatyta tose nuostatose. Veikiau siekiama užtikrinti galiojančių priemonių veiksmingumą be pertrūkio nuo ginčijamo reglamento įsigaliojimo dienos iki pataisytų muitų nustatymo iš naujo, jei nusprendžiama juos iš naujo nustatyti, garantuojant, kad ateityje būtų galima surinkti tinkamo dydžio muitus. Taigi, kaip paaiškinta registracijos reglamento 20 konstatuojamojoje dalyje, administracinės procedūros atnaujinimas, po kurio vėl nustatomi muitai, negali būti laikomas prieštaraujančiu netaikymo atgaline data taisyklei. Be to, kaip pripažino šalys, tą patį požiūrį neseniai patvirtino Bendrasis Teismas savo sprendime, priimtame byloje T-440/20 (31). Todėl tvirtinimas, kad muitai negali būti vėl nustatyti, buvo atmestas. |
| --- | --- |

(51)

Priešingai nei registracijos iki laikinųjų priemonių priėmimo atveju, pagrindinio antidempingo reglamento 10 straipsnio 4 dalyje nustatytos sąlygos šiuo atveju netaikomos. Vykdant Teismo sprendimus atliekamos registracijos tikslas nėra leisti galbūt surinkti muitus pagal prekybos apsaugos priemones atgaline tvarka, kaip numatyta tose nuostatose. Veikiau siekiama užtikrinti galiojančių priemonių veiksmingumą be pertrūkio nuo ginčijamo reglamento įsigaliojimo dienos iki pataisytų muitų nustatymo iš naujo, jei nusprendžiama juos iš naujo nustatyti, garantuojant, kad ateityje būtų galima surinkti tinkamo dydžio muitus. Taigi, kaip paaiškinta registracijos reglamento 20 konstatuojamojoje dalyje, administracinės procedūros atnaujinimas, po kurio vėl nustatomi muitai, negali būti laikomas prieštaraujančiu netaikymo atgaline data taisyklei. Be to, kaip pripažino šalys, tą patį požiūrį neseniai patvirtino Bendrasis Teismas savo sprendime, priimtame byloje T-440/20 (31). Todėl tvirtinimas, kad muitai negali būti vėl nustatyti, buvo atmestas.

31

| (52) | Kalbant apie Chartijos 47 straipsnyje įtvirtintą teisminės apsaugos principą, pagal suformuotą jurisprudenciją teisminės apsaugos principas negali užkirsti kelio ES institucijai, kurios teisės aktas anksčiau buvo panaikintas, priimti naują neigiamą poveikį šiam asmeniui darantį aktą, grindžiamą kitais pagrindais (32). Nagrinėjamu atveju padarytos išvados grindžiamos kitais pagrindais nei tie, kuriais remiantis buvo panaikintas ginčijamas reglamentas. Taigi, remiantis Bendrojo Teismo išvadomis (33), Komisija nepažeidė veiksmingos teisminės gynybos principo dėl to, kad šiuo reglamentu ji vėl nustatė galutinį antidempingo muitą po to, kai Teisingumo Teismas panaikino ginčijamą reglamentą. |
| --- | --- |

(52)

Kalbant apie Chartijos 47 straipsnyje įtvirtintą teisminės apsaugos principą, pagal suformuotą jurisprudenciją teisminės apsaugos principas negali užkirsti kelio ES institucijai, kurios teisės aktas anksčiau buvo panaikintas, priimti naują neigiamą poveikį šiam asmeniui darantį aktą, grindžiamą kitais pagrindais (32). Nagrinėjamu atveju padarytos išvados grindžiamos kitais pagrindais nei tie, kuriais remiantis buvo panaikintas ginčijamas reglamentas. Taigi, remiantis Bendrojo Teismo išvadomis (33), Komisija nepažeidė veiksmingos teisminės gynybos principo dėl to, kad šiuo reglamentu ji vėl nustatė galutinį antidempingo muitą po to, kai Teisingumo Teismas panaikino ginčijamą reglamentą.

32

33

| (53) | CRIA teigė, kad „skolų muitinei neatsirado“, todėl pakartotinis muitų nustatymas „viršytų teisinį laikotarpį, per kurį nacionalinės muitinės turi teisę rinkti mokesčius, atsižvelgiant į trejų metų senaties terminą <...>“. GITI grupės teigimu, „pakartotinis muitų nustatymas atgaline data <...> net ir pasibaigus trejų metų terminui kelia pavojų (leidžiant suprasti, kad muitai gali būti renkami pasibaigus šiam trejų metų terminui), kad bus įsikišta į šį savarankišką nacionalinių muitinių sprendimų priėmimo procesą ir taip gali būti sutrikdytas kruopščiai suderintas Komisijos ir ES valstybių narių kompetencijos pasidalijimas, kaip nustatyta ES sutartyse“. Po faktų atskleidimo GITI grupė pakartojo savo tvirtinimą. |
| --- | --- |

(53)

CRIA teigė, kad „skolų muitinei neatsirado“, todėl pakartotinis muitų nustatymas „viršytų teisinį laikotarpį, per kurį nacionalinės muitinės turi teisę rinkti mokesčius, atsižvelgiant į trejų metų senaties terminą <...>“. GITI grupės teigimu, „pakartotinis muitų nustatymas atgaline data <...> net ir pasibaigus trejų metų terminui kelia pavojų (leidžiant suprasti, kad muitai gali būti renkami pasibaigus šiam trejų metų terminui), kad bus įsikišta į šį savarankišką nacionalinių muitinių sprendimų priėmimo procesą ir taip gali būti sutrikdytas kruopščiai suderintas Komisijos ir ES valstybių narių kompetencijos pasidalijimas, kaip nustatyta ES sutartyse“. Po faktų atskleidimo GITI grupė pakartojo savo tvirtinimą.

| (54) | Komisija laikėsi nuomonės, kad abu argumentai turi būti atmesti. Pirma, Bendrasis Teismas nurodė, kad terminai „negali užkirsti kelio Komisijai priimti reglamentą, kuriuo nustatomi arba vėl nustatomi antidempingo muitai, arba, a fortiori, pradėti ar atnaujinti procedūrą iki tokio priėmimo“ (34). Analogiškai Bendrasis Teismas nurodė, kad „[Sąjungos muitinės kodekso 103 straipsnio 1 dalis] taikoma tik pranešant skolininkui apie muitų sumą, todėl jos įgyvendinimas priklauso tik nacionalinių muitinių, kurios yra kompetentingos pateikti tokį pranešimą, kompetencijai. Todėl ji nedraudžia Komisijai priimti reglamentą, kuriuo nustatomas arba vėl nustatomas galutinis kompensacinis muitas“ (35). Dėl tvirtinimo, kad pakartotinis muitų nustatymas pažeidžia Komisijos ir valstybių narių kompetencijos pasidalijimą, Komisija pažymėjo, kad GITI grupė nenurodė, kurią Sutarčių nuostatą pažeistų pakartotinis muitų įvedimas. Teismas nuosekliai laikėsi nuomonės, kad Komisija turi teisę vėl nustatyti muitus, kai ištaiso Teismo nustatytas klaidas (36). Be to, visam šiam reglamentui buvo taikoma pagrindinio antidempingo reglamento 15 straipsnio 3 dalyje numatyta nagrinėjimo procedūra. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(54)

Komisija laikėsi nuomonės, kad abu argumentai turi būti atmesti. Pirma, Bendrasis Teismas nurodė, kad terminai „negali užkirsti kelio Komisijai priimti reglamentą, kuriuo nustatomi arba vėl nustatomi antidempingo muitai, arba, a fortiori, pradėti ar atnaujinti procedūrą iki tokio priėmimo“ (34). Analogiškai Bendrasis Teismas nurodė, kad „[Sąjungos muitinės kodekso 103 straipsnio 1 dalis] taikoma tik pranešant skolininkui apie muitų sumą, todėl jos įgyvendinimas priklauso tik nacionalinių muitinių, kurios yra kompetentingos pateikti tokį pranešimą, kompetencijai. Todėl ji nedraudžia Komisijai priimti reglamentą, kuriuo nustatomas arba vėl nustatomas galutinis kompensacinis muitas“ (35). Dėl tvirtinimo, kad pakartotinis muitų nustatymas pažeidžia Komisijos ir valstybių narių kompetencijos pasidalijimą, Komisija pažymėjo, kad GITI grupė nenurodė, kurią Sutarčių nuostatą pažeistų pakartotinis muitų įvedimas. Teismas nuosekliai laikėsi nuomonės, kad Komisija turi teisę vėl nustatyti muitus, kai ištaiso Teismo nustatytas klaidas (36). Be to, visam šiam reglamentui buvo taikoma pagrindinio antidempingo reglamento 15 straipsnio 3 dalyje numatyta nagrinėjimo procedūra. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

a fortiori

34

35

36

| (55) | GITI grupė tvirtino, kad (patikslintų) antidempingo ir kompensacinių muitų nustatymas atgaline data taip pat būtų neproporcingas ir prieštarautų proporcingumo principui, nustatytam Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. Be to, GITI grupė tvirtino, kad pakartotinis muitų nustatymas atgaline data nesuteikia ir negali suteikti jokios papildomos apsaugos Sąjungos pramonei arba užkirsti kelią tolesniam importui. Todėl tai pažeistų proporcingumo principą. Po faktų atskleidimo GITI grupė pakartojo šį tvirtinimą. |
| --- | --- |

(55)

GITI grupė tvirtino, kad (patikslintų) antidempingo ir kompensacinių muitų nustatymas atgaline data taip pat būtų neproporcingas ir prieštarautų proporcingumo principui, nustatytam Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. Be to, GITI grupė tvirtino, kad pakartotinis muitų nustatymas atgaline data nesuteikia ir negali suteikti jokios papildomos apsaugos Sąjungos pramonei arba užkirsti kelią tolesniam importui. Todėl tai pažeistų proporcingumo principą. Po faktų atskleidimo GITI grupė pakartojo šį tvirtinimą.

| (56) | Komisija priminė, kad pagal suformuotą jurisprudenciją Komisija nepažeidė proporcingumo principo, kai siekdama įgyvendinti sprendimą vėl nustatė galutinį muitą, taikydama tinkamą muito normą ir nuo galutinių priemonių įsigaliojimo dienos. Ji taip pat nustatė, kad proporcinga sumažinti vėl nustatomas muito normas, o skirtumą nurodyta grąžinti arba atsisakyti jį išieškoti (37). Galiausiai dėl argumento, kad būtų neproporcinga, jei Sąjungos pramonei būtų suteikta papildoma apsauga atgaline data, Bendrasis Teismas nusprendė, kad šis tvirtinimas „pats savaime nėra toks, kad būtų galima nustatyti reikiamą teisinį standartą, pagal kurį pakartotinis galutinio antidempingo muito, kuris ginčijamu reglamentu yra gerokai sumažintas, nustatymas šiuo atveju būtų neproporcingas“ (38). Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(56)

Komisija priminė, kad pagal suformuotą jurisprudenciją Komisija nepažeidė proporcingumo principo, kai siekdama įgyvendinti sprendimą vėl nustatė galutinį muitą, taikydama tinkamą muito normą ir nuo galutinių priemonių įsigaliojimo dienos. Ji taip pat nustatė, kad proporcinga sumažinti vėl nustatomas muito normas, o skirtumą nurodyta grąžinti arba atsisakyti jį išieškoti (37). Galiausiai dėl argumento, kad būtų neproporcinga, jei Sąjungos pramonei būtų suteikta papildoma apsauga atgaline data, Bendrasis Teismas nusprendė, kad šis tvirtinimas „pats savaime nėra toks, kad būtų galima nustatyti reikiamą teisinį standartą, pagal kurį pakartotinis galutinio antidempingo muito, kuris ginčijamu reglamentu yra gerokai sumažintas, nustatymas šiuo atveju būtų neproporcingas“ (38). Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

37

38

| (57) | „Hämmerling“ tvirtino, kad reikia atsižvelgti į dabartinę ekonominę padėtį. Nuo to laiko aptariamam ekonomikos sektoriui teko susidurti su COVID-19 krize, pasauliniu kainų šuoliu, turėjusiu poveikį visai tiekimo grandinei (įskaitant transportą ir logistiką), ir atitinkama ekonomine krize, o dabar – su tokiomis problemomis, kaip elektros energijos kainų padidėjimas, didelis infliacijos lygis ir pan., kurias sukėlė ir Rusijos agresija prieš Ukrainą. Todėl būtų nepagrįsta vėl nustatyti nagrinėjamus muitus tokiame sektoriuje, rinkoje ir mikroekonominėje bei makroekonominėje situacijoje, kuri visiškai skiriasi nuo tos, kuri buvo nagrinėjama atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas ginčijamas reglamentas. |
| --- | --- |

(57)

„Hämmerling“ tvirtino, kad reikia atsižvelgti į dabartinę ekonominę padėtį. Nuo to laiko aptariamam ekonomikos sektoriui teko susidurti su COVID-19 krize, pasauliniu kainų šuoliu, turėjusiu poveikį visai tiekimo grandinei (įskaitant transportą ir logistiką), ir atitinkama ekonomine krize, o dabar – su tokiomis problemomis, kaip elektros energijos kainų padidėjimas, didelis infliacijos lygis ir pan., kurias sukėlė ir Rusijos agresija prieš Ukrainą. Todėl būtų nepagrįsta vėl nustatyti nagrinėjamus muitus tokiame sektoriuje, rinkoje ir mikroekonominėje bei makroekonominėje situacijoje, kuri visiškai skiriasi nuo tos, kuri buvo nagrinėjama atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas ginčijamas reglamentas.

| (58) | Kaip paaiškinta 11 konstatuojamojoje dalyje, panaikinto akto pakeitimo procedūra gali būti atnaujinta nuo to momento, kai buvo padarytas pažeidimas (39). Nagrinėjamu atveju Bendrojo Teismo nustatytas pažeidimas pasireiškė reglamente, kuriuo nustatomos galutinės antidempingo priemonės. Todėl Komisija, šalindama Bendrojo Teismo nustatytus pažeidimus, negali atsižvelgti į naujausius pokyčius, nesusijusius su tiriamuoju laikotarpiu ir nagrinėjamuoju laikotarpiu. Pagal pagrindinio antidempingo reglamento 9 straipsnio 4 dalį, kai galutinai nustatyti faktai rodo, kad yra dempingas ir jo padaryta žala bei pagal 21 straipsnį reikia imtis priemonių, kad būtų apsaugoti Sąjungos interesai, „nustatomas“ galutinis antidempingo muitas. Todėl, atnaujinus tyrimą, antidempingo muitai galėtų būti pakartotinai nenustatyti tik tuo atveju, jei Komisija nustatytų, kad tiriamuoju laikotarpiu nebuvo dempingo, dėl to padarytos žalos ar muitai neatitinka Sąjungos interesų (40). |
| --- | --- |

(58)

Kaip paaiškinta 11 konstatuojamojoje dalyje, panaikinto akto pakeitimo procedūra gali būti atnaujinta nuo to momento, kai buvo padarytas pažeidimas (39). Nagrinėjamu atveju Bendrojo Teismo nustatytas pažeidimas pasireiškė reglamente, kuriuo nustatomos galutinės antidempingo priemonės. Todėl Komisija, šalindama Bendrojo Teismo nustatytus pažeidimus, negali atsižvelgti į naujausius pokyčius, nesusijusius su tiriamuoju laikotarpiu ir nagrinėjamuoju laikotarpiu. Pagal pagrindinio antidempingo reglamento 9 straipsnio 4 dalį, kai galutinai nustatyti faktai rodo, kad yra dempingas ir jo padaryta žala bei pagal 21 straipsnį reikia imtis priemonių, kad būtų apsaugoti Sąjungos interesai, „nustatomas“ galutinis antidempingo muitas. Todėl, atnaujinus tyrimą, antidempingo muitai galėtų būti pakartotinai nenustatyti tik tuo atveju, jei Komisija nustatytų, kad tiriamuoju laikotarpiu nebuvo dempingo, dėl to padarytos žalos ar muitai neatitinka Sąjungos interesų (40).

39

40

| (59) | GITI grupė tvirtino, kad tyrimų atnaujinimas turėtų apimti tik Bendrojo Teismo nagrinėtus klausimus. Taigi Komisijai neleidžiama priverstinio kainų mažinimo analizę pakeisti kainų smukdymo analize, kad būtų galima atlikti poveikio kainai tyrimą, nes Komisijos patvirtinta metodika tebegalioja, todėl ji nėra tyrimo atnaujinimo dalykas. Bendrasis Teismas nenagrinėjo kainų smukdymo analizės poveikio, todėl jos neapima šis atnaujintas tyrimas. |
| --- | --- |

(59)

GITI grupė tvirtino, kad tyrimų atnaujinimas turėtų apimti tik Bendrojo Teismo nagrinėtus klausimus. Taigi Komisijai neleidžiama priverstinio kainų mažinimo analizę pakeisti kainų smukdymo analize, kad būtų galima atlikti poveikio kainai tyrimą, nes Komisijos patvirtinta metodika tebegalioja, todėl ji nėra tyrimo atnaujinimo dalykas. Bendrasis Teismas nenagrinėjo kainų smukdymo analizės poveikio, todėl jos neapima šis atnaujintas tyrimas.

| (60) | Komisija pažymėjo, kad Bendrasis Teismas suabejojo Komisijos atlikta priverstinio kainų mažinimo analize, kiek tai susiję su sąžiningu eksporto kainų ir Sąjungos pramonės kainų palyginimu. Todėl buvo suabejota pačia priverstinio kainų mažinimo metodika. Be to, niekas netrukdė Komisijai atsižvelgti į bet kokį kitą galimą importo dempingo kaina poveikį kainoms, kaip apibrėžta pagrindinio antidempingo reglamento 3 straipsnio 3 dalyje. Deichmann byloje Teismas nusprendė, kad Komisija turi didelę diskreciją; tik akivaizdžiai netinkamas šių priemonių pobūdis, atsižvelgiant į siekiamą tikslą, gali turėti įtakos jų teisėtumui (41). Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(60)

Komisija pažymėjo, kad Bendrasis Teismas suabejojo Komisijos atlikta priverstinio kainų mažinimo analize, kiek tai susiję su sąžiningu eksporto kainų ir Sąjungos pramonės kainų palyginimu. Todėl buvo suabejota pačia priverstinio kainų mažinimo metodika. Be to, niekas netrukdė Komisijai atsižvelgti į bet kokį kitą galimą importo dempingo kaina poveikį kainoms, kaip apibrėžta pagrindinio antidempingo reglamento 3 straipsnio 3 dalyje. Deichmann byloje Teismas nusprendė, kad Komisija turi didelę diskreciją; tik akivaizdžiai netinkamas šių priemonių pobūdis, atsižvelgiant į siekiamą tikslą, gali turėti įtakos jų teisėtumui (41). Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

Deichmann

41

| (61) | GITI grupė tvirtino, kad Komisija negali laikytis naujo požiūrio nustatydama priverstinį kainų mažinimą. Visų pirma, Komisija neturėtų nustatyti naujos PKN struktūros, t. y. pridėti kliento rūšį (iš naujo) apskaičiuodama priverstinio kainų mažinimo ir žalos skirtumus (42). |
| --- | --- |

(61)

GITI grupė tvirtino, kad Komisija negali laikytis naujo požiūrio nustatydama priverstinį kainų mažinimą. Visų pirma, Komisija neturėtų nustatyti naujos PKN struktūros, t. y. pridėti kliento rūšį (iš naujo) apskaičiuodama priverstinio kainų mažinimo ir žalos skirtumus (42).

42

| (62) | Nedarydama poveikio tam, ar Komisija turi teisę į PKN struktūrą įtraukti naujus elementus, Komisija priminė, kad 4.1 skirsnyje aprašytuose priverstinio kainų mažinimo skaičiavimuose į PKN struktūrą nebuvo įtraukta jokių naujų elementų. Todėl šis tvirtinimas buvo ginčytinas. |
| --- | --- |

(62)

Nedarydama poveikio tam, ar Komisija turi teisę į PKN struktūrą įtraukti naujus elementus, Komisija priminė, kad 4.1 skirsnyje aprašytuose priverstinio kainų mažinimo skaičiavimuose į PKN struktūrą nebuvo įtraukta jokių naujų elementų. Todėl šis tvirtinimas buvo ginčytinas.

| (63) | CRIA tiek tyrimo inicijavimo metu, tiek po faktų atskleidimo tvirtino, kad reikia atsižvelgti į teisinius reikalavimus, kurie buvo pateikti, bet dėl kurių Bendrasis Teismas dar nepriėmė sprendimo, o Komisija turėtų aktyviai atsižvelgti į reikalavimus, kurių Bendrasis Teismas nenagrinėjo. |
| --- | --- |

(63)

CRIA tiek tyrimo inicijavimo metu, tiek po faktų atskleidimo tvirtino, kad reikia atsižvelgti į teisinius reikalavimus, kurie buvo pateikti, bet dėl kurių Bendrasis Teismas dar nepriėmė sprendimo, o Komisija turėtų aktyviai atsižvelgti į reikalavimus, kurių Bendrasis Teismas nenagrinėjo.

| (64) | „Opoltrans“ tvirtino, kad atliekant tyrimą nebuvo importo iš Kinijos dempingo įrodymų ir, be kita ko, JAV kaip panašios šalies naudojimas buvo netinkamas, Sąjungos pramonė nepatiria žalos, nėra priežastinio ryšio tarp Sąjungos pramonės padėties ir importo iš Kinijos, pakartotinis muitų nustatymas neatitinka naudotojų interesų. |
| --- | --- |

(64)

„Opoltrans“ tvirtino, kad atliekant tyrimą nebuvo importo iš Kinijos dempingo įrodymų ir, be kita ko, JAV kaip panašios šalies naudojimas buvo netinkamas, Sąjungos pramonė nepatiria žalos, nėra priežastinio ryšio tarp Sąjungos pramonės padėties ir importo iš Kinijos, pakartotinis muitų nustatymas neatitinka naudotojų interesų.

| (65) | Kaip Komisija paaiškino pranešime dėl tyrimų atnaujinimo, ginčijamame reglamente padarytos išvados, kurios nebuvo užginčytos arba kurios buvo užginčytos, tačiau Bendrojo Teismo sprendimu atmestos arba Bendrojo Teismo nenagrinėtos, ir todėl dėl jų ginčijamas reglamentas nebuvo panaikintas, visapusiškai tebegalioja (43). Tai apėmė CRIA ir „Opoltrans“ nurodytus klausimus. Todėl Komisija neprivalėjo nagrinėti įtarimų dėl klausimų, kurių Bendrasis Teismas nenurodė esant neteisėtais. |
| --- | --- |

(65)

Kaip Komisija paaiškino pranešime dėl tyrimų atnaujinimo, ginčijamame reglamente padarytos išvados, kurios nebuvo užginčytos arba kurios buvo užginčytos, tačiau Bendrojo Teismo sprendimu atmestos arba Bendrojo Teismo nenagrinėtos, ir todėl dėl jų ginčijamas reglamentas nebuvo panaikintas, visapusiškai tebegalioja (43). Tai apėmė CRIA ir „Opoltrans“ nurodytus klausimus. Todėl Komisija neprivalėjo nagrinėti įtarimų dėl klausimų, kurių Bendrasis Teismas nenurodė esant neteisėtais.

43

8.   Pakartotinis importo iš KLR poveikio kainoms ir priežastinio ryšio nagrinėjimas

Pakartotinis importo iš KLR poveikio kainoms ir priežastinio ryšio nagrinėjimas

8.1.   Priverstinio kainų mažinimo nustatymas

Priverstinio kainų mažinimo nustatymas

| (66) | Kaip paaiškinta 5–7 konstatuojamosiose dalyse, Bendrasis Teismas nustatė, kad Komisija, apskaičiuodama priverstinio kainų mažinimo skirtumus, neatliko sąžiningo palyginimo, nes ji pagal analogiją pakoregavo eksportuojančių gamintojų eksporto kainą, taikydama pagrindinio antidempingo reglamento 2 straipsnio 9 dalį, o Sąjungos pramonė taip pat vykdė pardavimą per susijusius pardavimo subjektus ir jų pardavimas nebuvo pakoreguotas. |
| --- | --- |

(66)

Kaip paaiškinta 5–7 konstatuojamosiose dalyse, Bendrasis Teismas nustatė, kad Komisija, apskaičiuodama priverstinio kainų mažinimo skirtumus, neatliko sąžiningo palyginimo, nes ji pagal analogiją pakoregavo eksportuojančių gamintojų eksporto kainą, taikydama pagrindinio antidempingo reglamento 2 straipsnio 9 dalį, o Sąjungos pramonė taip pat vykdė pardavimą per susijusius pardavimo subjektus ir jų pardavimas nebuvo pakoreguotas.

| (67) | Be to, Bendrojo Teismo sprendimo 163 punkte nustatyta, kad, jei nebūtų atliktas koregavimas pagal pagrindinio antidempingo reglamento 2 straipsnio 9 dalį, „toks metodas būtų leidęs teisingai palyginti kainas, kai nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas parduodami per susijusius pardavimo subjektus“. Sprendimo 190 punkte Bendrasis Teismas taip pat nustatė, kad toks palyginimas „neleidžia kompensuoti galimo klaidos, padarytos lyginant faktines pardavimo kainas, kurias eksportuojantys Kinijos gamintojai tiesiogiai taikė Sąjungos pirkėjams, ir perpardavimo kainas, kurias taikė su Sąjungos gamintojais susiję pardavimo subjektai, poveikio“ (paryškinta papildomai). Galiausiai sprendimo 134 punkte Bendrasis Teismas nurodė, kad „nepaisant Komisijos pasirinkto prekybos lygio, susijusio su eksportuojančiais gamintojais ar Sąjungos gamintojais, teisėtumo ir tinkamumo, šios institucijos atliekamas kainų palyginimas visada turi būti teisingas ir šiuo tikslu turi būti susijęs su kainomis, kurios yra taikomos tuo pačiu prekybos lygiu“. |
| --- | --- |

(67)

Be to, Bendrojo Teismo sprendimo 163 punkte nustatyta, kad, jei nebūtų atliktas koregavimas pagal pagrindinio antidempingo reglamento 2 straipsnio 9 dalį, „toks metodas būtų leidęs teisingai palyginti kainas, kai nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas parduodami per susijusius pardavimo subjektus“. Sprendimo 190 punkte Bendrasis Teismas taip pat nustatė, kad toks palyginimas „neleidžia kompensuoti galimo klaidos, padarytos lyginant faktines pardavimo kainas, kurias eksportuojantys Kinijos gamintojai tiesiogiai taikė Sąjungos pirkėjams, ir perpardavimo kainas, kurias taikė su Sąjungos gamintojais susiję pardavimo subjektai, poveikio“ (paryškinta papildomai). Galiausiai sprendimo 134 punkte Bendrasis Teismas nurodė, kad „nepaisant Komisijos pasirinkto prekybos lygio, susijusio su eksportuojančiais gamintojais ar Sąjungos gamintojais, teisėtumo ir tinkamumo, šios institucijos atliekamas kainų palyginimas visada turi būti teisingas ir šiuo tikslu turi būti susijęs su kainomis, kurios yra taikomos tuo pačiu prekybos lygiu“.

galimo

| (68) | Kaip paaiškinta Bendrojo Teismo sprendimo 150 punkte, atrinktų eksportuojančių Kinijos gamintojų pardavimo per susijusius pardavimo subjektus procentinės dalys buvo: „Xingyuan“ grupės – 0 %, GITI grupės – 34 %, „Aeolus“/„Pirelli“ – 19 % ir „Hankook“ grupės – 98,6 %. Be to, atsakydama dėl Bendrojo Teismo procedūros organizavimo priemonės, Komisija nurodė, kad atrinkti Kinijos eksportuojantys gamintojai per susijusius pardavimo subjektus pardavė 46,9 %, o atrinkti Sąjungos gamintojai – 87 % produkcijos. Todėl pardavimo per susijusius pardavimo subjektus dalis buvo didelė arba labai didelė kiekvienos iš dviejų atrinktų bendrovių grupių atveju. |
| --- | --- |

(68)

Kaip paaiškinta Bendrojo Teismo sprendimo 150 punkte, atrinktų eksportuojančių Kinijos gamintojų pardavimo per susijusius pardavimo subjektus procentinės dalys buvo: „Xingyuan“ grupės – 0 %, GITI grupės – 34 %, „Aeolus“/„Pirelli“ – 19 % ir „Hankook“ grupės – 98,6 %. Be to, atsakydama dėl Bendrojo Teismo procedūros organizavimo priemonės, Komisija nurodė, kad atrinkti Kinijos eksportuojantys gamintojai per susijusius pardavimo subjektus pardavė 46,9 %, o atrinkti Sąjungos gamintojai – 87 % produkcijos. Todėl pardavimo per susijusius pardavimo subjektus dalis buvo didelė arba labai didelė kiekvienos iš dviejų atrinktų bendrovių grupių atveju.

| (69) | Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 149 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nustatė per tiriamąjį laikotarpį buvusį priverstinį kainų sumažinimą palygindama:






  — | atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies ir kiekvieno segmento produkto vidutines svertines pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis, ir |
| --- | --- | --- |

(69)

Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 149 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nustatė per tiriamąjį laikotarpį buvusį priverstinį kainų sumažinimą palygindama:

—

atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies ir kiekvieno segmento produkto vidutines svertines pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis, ir

| — | iš atrinktų Kinijos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importuoto kiekvienos rūšies ir kiekvieno segmento produkto atitinkamas vidutines svertines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF kaina (kaina, draudimas ir frachtas) ir tinkamai pakoreguotas siekiant atsižvelgti į muitus ir išlaidas po importo (toliau – CIF iškrauto produkto kaina). |
| --- | --- |

—

iš atrinktų Kinijos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importuoto kiekvienos rūšies ir kiekvieno segmento produkto atitinkamas vidutines svertines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF kaina (kaina, draudimas ir frachtas) ir tinkamai pakoreguotas siekiant atsižvelgti į muitus ir išlaidas po importo (toliau – CIF iškrauto produkto kaina).

| (70) | Siekiant vykdyti Bendrojo Teismo sprendimą, kai pardavimas buvo vykdomas per susijusius prekiautojus, eksporto kainos pagal analogiją nebebuvo koreguojamos pagal pagrindinio antidempingo reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Todėl prie eksporto kainos vėl buvo pridėtos susijusio importuotojo pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos (toliau – PBA išlaidos) ir atrinktų nesusijusių importuotojų pelnas. |
| --- | --- |

(70)

Siekiant vykdyti Bendrojo Teismo sprendimą, kai pardavimas buvo vykdomas per susijusius prekiautojus, eksporto kainos pagal analogiją nebebuvo koreguojamos pagal pagrindinio antidempingo reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Todėl prie eksporto kainos vėl buvo pridėtos susijusio importuotojo pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos (toliau – PBA išlaidos) ir atrinktų nesusijusių importuotojų pelnas.

| (71) | Be to, Komisija įvertino, ar yra kitų galimų prekybos lygio problemų, kurias reikėtų spręsti siekiant teisingo palyginimo tais atvejais, kai eksportuojantys gamintojai pardavė tiesiogiai Sąjungos pirkėjams, o atrinkti Sąjungos gamintojai pardavė per susijusius pardavimo subjektus Sąjungos pirkėjams. Tuo tikslu ji atliko išsamią visų atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo kainų analizę, kad nustatytų tiesioginio pardavimo iš gamyklos ir netiesioginio pardavimo per susijusius pardavimo subjektus kainų modelius. Palyginus paaiškėjo, kad vienos rūšies produkto kainos labai skiriasi, tačiau nebuvo jokio akivaizdaus kainų modelio. Nors iš esmės susiję pardavimo subjektai turėtų patirti rinkodaros išlaidas parduodami pirkėjams Sąjungoje, paaiškėjo, kad šios išlaidos nebuvo nuosekliai perkeliamos į galutines kainas. |
| --- | --- |

(71)

Be to, Komisija įvertino, ar yra kitų galimų prekybos lygio problemų, kurias reikėtų spręsti siekiant teisingo palyginimo tais atvejais, kai eksportuojantys gamintojai pardavė tiesiogiai Sąjungos pirkėjams, o atrinkti Sąjungos gamintojai pardavė per susijusius pardavimo subjektus Sąjungos pirkėjams. Tuo tikslu ji atliko išsamią visų atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo kainų analizę, kad nustatytų tiesioginio pardavimo iš gamyklos ir netiesioginio pardavimo per susijusius pardavimo subjektus kainų modelius. Palyginus paaiškėjo, kad vienos rūšies produkto kainos labai skiriasi, tačiau nebuvo jokio akivaizdaus kainų modelio. Nors iš esmės susiję pardavimo subjektai turėtų patirti rinkodaros išlaidas parduodami pirkėjams Sąjungoje, paaiškėjo, kad šios išlaidos nebuvo nuosekliai perkeliamos į galutines kainas.

| (72) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad tai, ar produktas buvo parduodamas tiesiogiai gamintojų, ar per gamintojų pardavimo subjektus, neturėjo jokio pastebimo poveikio už tą produktą pirkėjo mokamų kainų lygiui. Visų pirma, nenustatyta, kad dėl pardavimo per susijusį subjektą kainos būtų buvusios didesnės nei tiesioginio gamintojo pardavimo kainos. Todėl Komisija nenustatė jokio galimo poveikio kainų lygiui, kurį reikėtų kompensuoti, kaip įtarė Bendrasis Teismas sprendimo 190 punkte. Todėl šiuo atveju buvo pagrįsta palyginti atrinktų Sąjungos gamintojų faktines pardavimo kainas, kuriomis jie tiesiogiai arba per susijusius pardavimo subjektus pardavė produktus Sąjungos pirkėjams, su atrinktų eksportuojančių gamintojų eksporto kainomis. |
| --- | --- |

(72)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad tai, ar produktas buvo parduodamas tiesiogiai gamintojų, ar per gamintojų pardavimo subjektus, neturėjo jokio pastebimo poveikio už tą produktą pirkėjo mokamų kainų lygiui. Visų pirma, nenustatyta, kad dėl pardavimo per susijusį subjektą kainos būtų buvusios didesnės nei tiesioginio gamintojo pardavimo kainos. Todėl Komisija nenustatė jokio galimo poveikio kainų lygiui, kurį reikėtų kompensuoti, kaip įtarė Bendrasis Teismas sprendimo 190 punkte. Todėl šiuo atveju buvo pagrįsta palyginti atrinktų Sąjungos gamintojų faktines pardavimo kainas, kuriomis jie tiesiogiai arba per susijusius pardavimo subjektus pardavė produktus Sąjungos pirkėjams, su atrinktų eksportuojančių gamintojų eksporto kainomis.

| (73) | Komisija taip pat išsamiai išanalizavo kainų modelius pagal Sąjungos pramonės naudojamus pardavimo kanalus. Šiuo atžvilgiu Sąjungos pramonė įvairiomis dalimis pardavė naudotojams, platintojams, mažmenininkams ir kitiems. Pardavimas visiems pirkėjams, išskyrus kitus, buvo tipiškas visų rūšių produktų atveju. Komisija pažymėjo, kad dažnai tos pačios rūšies produkto pardavimo kainos naudotojams buvo mažesnės nei platintojams ir mažmenininkams taikomos kainos, tačiau buvo pastebėta ir priešingų tendencijų. Kainų, taikomų įvairiems pirkėjams, skirtumai nebūtinai priklausė ir nuo bendros konkrečiam pirkėjui parduotos apimties. Todėl Komisija padarė išvadą, kad skirtingiems pirkėjams taikomų kainų modelis nebuvo akivaizdus ir kad, siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, kaip nurodė Bendrasis Teismas, nereikėjo atlikti jokių papildomų koregavimų. |
| --- | --- |

(73)

Komisija taip pat išsamiai išanalizavo kainų modelius pagal Sąjungos pramonės naudojamus pardavimo kanalus. Šiuo atžvilgiu Sąjungos pramonė įvairiomis dalimis pardavė naudotojams, platintojams, mažmenininkams ir kitiems. Pardavimas visiems pirkėjams, išskyrus kitus, buvo tipiškas visų rūšių produktų atveju. Komisija pažymėjo, kad dažnai tos pačios rūšies produkto pardavimo kainos naudotojams buvo mažesnės nei platintojams ir mažmenininkams taikomos kainos, tačiau buvo pastebėta ir priešingų tendencijų. Kainų, taikomų įvairiems pirkėjams, skirtumai nebūtinai priklausė ir nuo bendros konkrečiam pirkėjui parduotos apimties. Todėl Komisija padarė išvadą, kad skirtingiems pirkėjams taikomų kainų modelis nebuvo akivaizdus ir kad, siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, kaip nurodė Bendrasis Teismas, nereikėjo atlikti jokių papildomų koregavimų.

| (74) | Komisija priminė, kad 2023 m. sausio 30 d. pranešimu byloje ji pateikė papildomos informacijos, susijusios su Sąjungos pramonės taikomų kainų, kai parduodama tiesiogiai, netiesiogiai ir skirtingų rūšių pirkėjams, analize. |
| --- | --- |

(74)

Komisija priminė, kad 2023 m. sausio 30 d. pranešimu byloje ji pateikė papildomos informacijos, susijusios su Sąjungos pramonės taikomų kainų, kai parduodama tiesiogiai, netiesiogiai ir skirtingų rūšių pirkėjams, analize.

| (75) | Po papildomo faktų atskleidimo CRIA nesutiko su Komisijos išvada, kad negalima nustatyti Sąjungos gamintojų pardavimo kainų modelio. Komisija pažymėjo, kad CRIA nepagrindė savo tvirtinimo ir nepateikė jokių įrodymų, kad Komisijos analizė buvo klaidinga. Todėl ji šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(75)

Po papildomo faktų atskleidimo CRIA nesutiko su Komisijos išvada, kad negalima nustatyti Sąjungos gamintojų pardavimo kainų modelio. Komisija pažymėjo, kad CRIA nepagrindė savo tvirtinimo ir nepateikė jokių įrodymų, kad Komisijos analizė buvo klaidinga. Todėl ji šį tvirtinimą atmetė.

| (76) | Tokiu būdu nustatytas priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas, pagrįstas atrinktų eksportuojančių gamintojų importu, buvo 14,7 %. |
| --- | --- |

(76)

Tokiu būdu nustatytas priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas, pagrįstas atrinktų eksportuojančių gamintojų importu, buvo 14,7 %.

8.2.   Kainų smukdymas

Kainų smukdymas

| (77) | Bet kuriuo atveju, net jei patikslintas priverstinio kainų mažinimo skirtumas būtų laikomas nežymiu arba netinkamu, Komisija manė, kad aptariamo importo kainų poveikis Sąjungos pardavimui vis tiek būtų neigiamas. |
| --- | --- |

(77)

Bet kuriuo atveju, net jei patikslintas priverstinio kainų mažinimo skirtumas būtų laikomas nežymiu arba netinkamu, Komisija manė, kad aptariamo importo kainų poveikis Sąjungos pardavimui vis tiek būtų neigiamas.

| (78) | Importas dempingo kaina gali daryti didelį poveikį rinkai, ypač kai svarbus jautrumas kainoms. Kaip nurodyta laikinojo reglamento 134 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos sunkvežimių ir autobusų padangų rinka yra labai konkurencinga rinka, kurioje kainų skirtumai gali turėti didelį poveikį rinkai. |
| --- | --- |

(78)

Importas dempingo kaina gali daryti didelį poveikį rinkai, ypač kai svarbus jautrumas kainoms. Kaip nurodyta laikinojo reglamento 134 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos sunkvežimių ir autobusų padangų rinka yra labai konkurencinga rinka, kurioje kainų skirtumai gali turėti didelį poveikį rinkai.

| (79) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu, kaip matyti iš laikinojo reglamento 7–10 lentelių, vidutinė Sąjungos pramonės kaina sumažėjo 8 %, o vieneto gamybos sąnaudos – 6 %. Sunkiausia padėtis buvo 3 pakopoje, kurioje pardavimo kaina sumažėjo 5 %, o vieneto gamybos sąnaudos padidėjo 1 %. Galiausiai dėl importo dempingo kaina 3 pakopos bendrovės buvo priverstos parduoti už kainą, lygią jų gamybos sąnaudoms, taigi pardavė be jokio pelno ir todėl patyrė nuostolių. Atitinkamai nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Kinijos apimtis (padidėjo 32 %) ir kainos (sumažėjo 11 %) smukdė kainas, o tai neleido Sąjungos pramonei padidinti savo kainų, kad būtų atsižvelgta į padidėjusias vieneto gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

(79)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu, kaip matyti iš laikinojo reglamento 7–10 lentelių, vidutinė Sąjungos pramonės kaina sumažėjo 8 %, o vieneto gamybos sąnaudos – 6 %. Sunkiausia padėtis buvo 3 pakopoje, kurioje pardavimo kaina sumažėjo 5 %, o vieneto gamybos sąnaudos padidėjo 1 %. Galiausiai dėl importo dempingo kaina 3 pakopos bendrovės buvo priverstos parduoti už kainą, lygią jų gamybos sąnaudoms, taigi pardavė be jokio pelno ir todėl patyrė nuostolių. Atitinkamai nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Kinijos apimtis (padidėjo 32 %) ir kainos (sumažėjo 11 %) smukdė kainas, o tai neleido Sąjungos pramonei padidinti savo kainų, kad būtų atsižvelgta į padidėjusias vieneto gamybos sąnaudas.

| (80) | Taigi Komisija padarė išvadą, kad net jei būtų ginčijamas priverstinis kainų mažinimas, šiuo atveju būtų galima teigti, kad dėl aptariamo importo yra smukdomos kainos. |
| --- | --- |

(80)

Taigi Komisija padarė išvadą, kad net jei būtų ginčijamas priverstinis kainų mažinimas, šiuo atveju būtų galima teigti, kad dėl aptariamo importo yra smukdomos kainos.

8.3.   Priežastinis ryšys

Priežastinis ryšys

| (81) | Komisija nagrinėjo, ar vis dar būtų priežastinis ryšys tarp importo dempingo kaina ir Sąjungos gamintojų patirtos žalos, atsižvelgiant į peržiūrėtus importo iš atrinktų Kinijos eksportuojančių gamintojų priverstinio kainų mažinimo skirtumus ir nustatytą kainų smukdymą. |
| --- | --- |

(81)

Komisija nagrinėjo, ar vis dar būtų priežastinis ryšys tarp importo dempingo kaina ir Sąjungos gamintojų patirtos žalos, atsižvelgiant į peržiūrėtus importo iš atrinktų Kinijos eksportuojančių gamintojų priverstinio kainų mažinimo skirtumus ir nustatytą kainų smukdymą.

| (82) | Nepaisant visų atrinktų Kinijos eksportuotojų, išskyrus „Xingyuan“ grupę, priverstinio kainų mažinimo skirtumo sumažinimo, tai nepakeitė fakto, kad importas iš atrinktų Kinijos eksportuotojų reikšmingu mastu priverstinai mažino Sąjungos pramonės pardavimo kainas. Todėl dėl peržiūrėtų priverstinio kainų mažinimo skirtumų nebuvo pakeista pirminė Komisijos išvada dėl priežastinio ryšio tarp Sąjungos gamintojų patirtos žalos ir importo dempingo kaina iš KLR buvimo, kaip nurodyta laikinojo reglamento 5.1 skirsnyje ir patvirtinta ginčijamo reglamento 5.1 skirsnyje. Dėl peržiūrėtų priverstinio kainų mažinimo skirtumų ir papildomų išvadų dėl kainų smukdymo nagrinėjamu atveju nepasikeitė nei analizė, nei išvados dėl kitų žalos priežasčių, pateiktos laikinojo reglamento 5.2 skirsnyje ir ginčijamo reglamento 5.2 skirsnyje. |
| --- | --- |

(82)

Nepaisant visų atrinktų Kinijos eksportuotojų, išskyrus „Xingyuan“ grupę, priverstinio kainų mažinimo skirtumo sumažinimo, tai nepakeitė fakto, kad importas iš atrinktų Kinijos eksportuotojų reikšmingu mastu priverstinai mažino Sąjungos pramonės pardavimo kainas. Todėl dėl peržiūrėtų priverstinio kainų mažinimo skirtumų nebuvo pakeista pirminė Komisijos išvada dėl priežastinio ryšio tarp Sąjungos gamintojų patirtos žalos ir importo dempingo kaina iš KLR buvimo, kaip nurodyta laikinojo reglamento 5.1 skirsnyje ir patvirtinta ginčijamo reglamento 5.1 skirsnyje. Dėl peržiūrėtų priverstinio kainų mažinimo skirtumų ir papildomų išvadų dėl kainų smukdymo nagrinėjamu atveju nepasikeitė nei analizė, nei išvados dėl kitų žalos priežasčių, pateiktos laikinojo reglamento 5.2 skirsnyje ir ginčijamo reglamento 5.2 skirsnyje.

| (83) | Todėl Komisija laikėsi savo išvados, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl importo dempingo kaina iš KLR, o dėl kitų atskirai arba bendrai vertintų veiksnių žalos ir subsidijuojamo importo priežastinis ryšys nesusilpnėjo. |
| --- | --- |

(83)

Todėl Komisija laikėsi savo išvados, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl importo dempingo kaina iš KLR, o dėl kitų atskirai arba bendrai vertintų veiksnių žalos ir subsidijuojamo importo priežastinis ryšys nesusilpnėjo.

9.   Pakartotinis bendrovių, dėl kurių atnaujinamas tyrimas, žalos skirtumų nagrinėjimas

Pakartotinis bendrovių, dėl kurių atnaujinamas tyrimas, žalos skirtumų nagrinėjimas

| (84) | Sprendimo 179 punkte Bendrasis Teismas nustatė, kad „apskaičiuojant žalos skirtumą reikia palyginti importo kainas, naudotas apskaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, ir panašaus produkto nežalingas kainas, įskaitant tikslinį pelną, atspindintį įprastas rinkos sąlygas. Atitinkamai klaida, susijusi su prekybos lygiu, kuriame atliekamas kainų palyginimas, gali turėti įtakos ir priverstinio kainų mažinimo, ir žalos skirtumo apskaičiavimui“. |
| --- | --- |

(84)

Sprendimo 179 punkte Bendrasis Teismas nustatė, kad „apskaičiuojant žalos skirtumą reikia palyginti importo kainas, naudotas apskaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, ir panašaus produkto nežalingas kainas, įskaitant tikslinį pelną, atspindintį įprastas rinkos sąlygas. Atitinkamai klaida, susijusi su prekybos lygiu, kuriame atliekamas kainų palyginimas, gali turėti įtakos ir priverstinio kainų mažinimo, ir žalos skirtumo apskaičiavimui“.

| (85) | Siekdama vykdyti Teismo sprendimą, Komisija perskaičiavo visų bendrovių, kurių atžvilgiu atnaujintas tyrimas, žalos pašalinimo lygį. |
| --- | --- |

(85)

Siekdama vykdyti Teismo sprendimą, Komisija perskaičiavo visų bendrovių, kurių atžvilgiu atnaujintas tyrimas, žalos pašalinimo lygį.

| (86) | Pradiniame tyrime Komisija nustatė per tiriamąjį laikotarpį buvusį žalos pašalinimo lygį palygindama:






  — | keturių atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto vidutines svertines nežalingas kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis; |
| --- | --- | --- |

(86)

Pradiniame tyrime Komisija nustatė per tiriamąjį laikotarpį buvusį žalos pašalinimo lygį palygindama:

—

keturių atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto vidutines svertines nežalingas kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis;

| — | tą pačią eksporto kainą, nustatytą 69 konstatuojamosios dalies antroje įtraukoje. |
| --- | --- |

—

tą pačią eksporto kainą, nustatytą 69 konstatuojamosios dalies antroje įtraukoje.

| (87) | Sąjungos pramonės nežalinga kaina paprastai yra grindžiama kiekvienos rūšies produkto gamybos sąnaudomis, įskaitant PBA išlaidas, prie kurių pridedamas pagrįstas pelnas, ir nustatoma pagal gamintojo kainos EXW sąlygomis lygį. Tačiau šiuo konkrečiu atveju Komisija neturėjo pakankamai išsamios ir patikrintos informacijos apie gamybos sąnaudas pagal PKN, kuri yra būtina žalos skirtumui apskaičiuoti, kaip aprašyta pirmiau. Atsižvelgiant į konkrečias šios bylos aplinkybes ir į tai, kad nebuvo aiškaus kainų skirtumo modelio priklausomai nuo atrinktų Sąjungos gamintojų naudojamo pardavimo kanalo, nežalinga kaina buvo pagrįsta galutine pardavimo kaina pagal produkto, parduodamo tiesiogiai arba per susijusius pardavimo subjektus, rūšį ir taikoma nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguota iki gamintojo kainos EXW sąlygomis, kaip aprašyta 86 konstatuojamosios dalies pirmoje įtraukoje, iš kurios buvo atimtas faktinis pelnas ir pridėtas pagrįstas pelnas. Atsižvelgiant į šias konkrečias aplinkybes ir siekiant vykdyti sprendimą, buvo nuspręsta, kad tikslinga simetriškai palyginti šią kainą su galutine eksportuojančių gamintojų pardavimo kaina, t. y. susijusių importuotojų lygiu, taip pat pakoreguota tik atsižvelgiant į muitus ir išlaidas po importo, kaip aprašyta 69 konstatuojamosios dalies antroje įtraukoje, tačiau įskaitant Sąjungoje įsikūrusių eksportuojančių gamintojų susijusių importuotojų PBA išlaidas ir pelną. |
| --- | --- |

(87)

Sąjungos pramonės nežalinga kaina paprastai yra grindžiama kiekvienos rūšies produkto gamybos sąnaudomis, įskaitant PBA išlaidas, prie kurių pridedamas pagrįstas pelnas, ir nustatoma pagal gamintojo kainos EXW sąlygomis lygį. Tačiau šiuo konkrečiu atveju Komisija neturėjo pakankamai išsamios ir patikrintos informacijos apie gamybos sąnaudas pagal PKN, kuri yra būtina žalos skirtumui apskaičiuoti, kaip aprašyta pirmiau. Atsižvelgiant į konkrečias šios bylos aplinkybes ir į tai, kad nebuvo aiškaus kainų skirtumo modelio priklausomai nuo atrinktų Sąjungos gamintojų naudojamo pardavimo kanalo, nežalinga kaina buvo pagrįsta galutine pardavimo kaina pagal produkto, parduodamo tiesiogiai arba per susijusius pardavimo subjektus, rūšį ir taikoma nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguota iki gamintojo kainos EXW sąlygomis, kaip aprašyta 86 konstatuojamosios dalies pirmoje įtraukoje, iš kurios buvo atimtas faktinis pelnas ir pridėtas pagrįstas pelnas. Atsižvelgiant į šias konkrečias aplinkybes ir siekiant vykdyti sprendimą, buvo nuspręsta, kad tikslinga simetriškai palyginti šią kainą su galutine eksportuojančių gamintojų pardavimo kaina, t. y. susijusių importuotojų lygiu, taip pat pakoreguota tik atsižvelgiant į muitus ir išlaidas po importo, kaip aprašyta 69 konstatuojamosios dalies antroje įtraukoje, tačiau įskaitant Sąjungoje įsikūrusių eksportuojančių gamintojų susijusių importuotojų PBA išlaidas ir pelną.

| (88) | Be to, atsižvelgdama į Bendrojo Teismo sprendimo 190 dalyje pateiktas išvadas, Komisija atidžiai išnagrinėjo, ar yra kitų prekybos lygio problemų, dėl kurių reikėtų kompensavimo siekiant atlikti teisingą palyginimą, atsižvelgiant į tai, kad 87 % atrinktų Sąjungos gamintojų pardavė per susijusius pardavimo subjektus, o daugelis eksportuojančių gamintojų taip pat vykdė tiesioginį pardavimą galutiniams pirkėjams. Komisija priminė, kad, kaip paaiškinta 87 konstatuojamojoje dalyje, apskaičiuojant žalos skirtumą buvo naudojamos galutinės Sąjungos pramonės kiekvienos rūšies produkto pardavimo kainos. Todėl, kaip nurodė Bendrasis Teismas sprendimo 179 punkte, išvados, padarytos dėl priverstinio kainų mažinimo skaičiavimų, visiškai taikomos taip pat ir žalos skirtumo skaičiavimams, kiek tai susiję su teisingu palyginimu. Kaip paaiškinta 71 ir 72 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nenustatė jokios kitos prekybos lygio problemos, dėl kurios reikėtų atlikti koregavimą, kad būtų galima atlikti teisingą palyginimą. |
| --- | --- |

(88)

Be to, atsižvelgdama į Bendrojo Teismo sprendimo 190 dalyje pateiktas išvadas, Komisija atidžiai išnagrinėjo, ar yra kitų prekybos lygio problemų, dėl kurių reikėtų kompensavimo siekiant atlikti teisingą palyginimą, atsižvelgiant į tai, kad 87 % atrinktų Sąjungos gamintojų pardavė per susijusius pardavimo subjektus, o daugelis eksportuojančių gamintojų taip pat vykdė tiesioginį pardavimą galutiniams pirkėjams. Komisija priminė, kad, kaip paaiškinta 87 konstatuojamojoje dalyje, apskaičiuojant žalos skirtumą buvo naudojamos galutinės Sąjungos pramonės kiekvienos rūšies produkto pardavimo kainos. Todėl, kaip nurodė Bendrasis Teismas sprendimo 179 punkte, išvados, padarytos dėl priverstinio kainų mažinimo skaičiavimų, visiškai taikomos taip pat ir žalos skirtumo skaičiavimams, kiek tai susiję su teisingu palyginimu. Kaip paaiškinta 71 ir 72 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nenustatė jokios kitos prekybos lygio problemos, dėl kurios reikėtų atlikti koregavimą, kad būtų galima atlikti teisingą palyginimą.

| (89) | Taigi taip buvo nustatyti šie peržiūrėti žalos skirtumai:






  Bendrovė | Žalos pašalinimo lygis, % |
| --- | --- | --- |
| „Xingyuan“ grupė | 55,07  % |
| GITI grupės bendrovės | 28,51  % |
| „Hankook“ grupė | 10,31  % |
| „Aeolus“/„Pirelli“ | 27,56  % |
| Bendrovės, bendradarbiavusios antisubsidijų ir antidempingo tyrimuose | 23,15  % |
| „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ (44) | 55,07  % |
| „Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“;
  „Hefei Wanli Tire Co., Ltd“ (45) | 55,07  % |

(89)

Taigi taip buvo nustatyti šie peržiūrėti žalos skirtumai:

Bendrovė

Žalos pašalinimo lygis, %

„Xingyuan“ grupė

55,07  %

GITI grupės bendrovės

28,51  %

„Hankook“ grupė

10,31  %

„Aeolus“/„Pirelli“

27,56  %

Bendrovės, bendradarbiavusios antisubsidijų ir antidempingo tyrimuose

23,15  %

„Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ (44)

44

55,07  %

„Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“;

„Hefei Wanli Tire Co., Ltd“ (45)

45

55,07  %

10.   ATSKLEISTI TEISMO NURODYTUS DUOMENIS, KAD PAREIŠKĖJAI GALĖTŲ PASINAUDOTI SAVO TEISE Į GYNYBĄ

ATSKLEISTI TEISMO NURODYTUS DUOMENIS, KAD PAREIŠKĖJAI GALĖTŲ PASINAUDOTI SAVO TEISE Į GYNYBĄ

| (90) | Bendrasis Teismas savo sprendimo 33 punkte nurodė, kad Komisija pažeidė pareiškėjų teisę į gynybą, nes neatskleidė jiems jokių to paties sprendimo 244 punkte nurodytų duomenų. |
| --- | --- |

(90)

Bendrasis Teismas savo sprendimo 33 punkte nurodė, kad Komisija pažeidė pareiškėjų teisę į gynybą, nes neatskleidė jiems jokių to paties sprendimo 244 punkte nurodytų duomenų.

| (91) | Bendrasis Teismas išvardijo atitinkamus duomenis (savo sprendimo 244 punkte):






  — | bendrieji žalos rodikliai prieš taikant svertinės vertės koregavimus ir duomenys, susiję su MVĮ, viena vertus, ir didelėmis įmonėmis, kita vertus; |
| --- | --- | --- |

(91)

Bendrasis Teismas išvardijo atitinkamus duomenis (savo sprendimo 244 punkte):

—

bendrieji žalos rodikliai prieš taikant svertinės vertės koregavimus ir duomenys, susiję su MVĮ, viena vertus, ir didelėmis įmonėmis, kita vertus;

| — | žalos rodikliai, išskyrus pelningumą, po svertinės vertės patikslinimo; |
| --- | --- |

—

žalos rodikliai, išskyrus pelningumą, po svertinės vertės patikslinimo;

| — | tam tikra informacija, susijusi su makroekonominių žalos duomenų šaltiniais, ir Sąjungos pramonės MVĮ, kurios nutraukė gamybą, sąrašas; |
| --- | --- |

—

tam tikra informacija, susijusi su makroekonominių žalos duomenų šaltiniais, ir Sąjungos pramonės MVĮ, kurios nutraukė gamybą, sąrašas;

| — | tiksli bendra Sąjungos pramonės MVĮ, kurios bendradarbiavo atliekant tyrimus, pardavimo apimtis ir informacija, susijusi su MVĮ dalimi Sąjungos pramonėje. |
| --- | --- |

—

tiksli bendra Sąjungos pramonės MVĮ, kurios bendradarbiavo atliekant tyrimus, pardavimo apimtis ir informacija, susijusi su MVĮ dalimi Sąjungos pramonėje.

10.1.   Žalos rodikliai taikant svertinę vertę ir be jos atskirai MVĮ ir didelėms įmonėms

Žalos rodikliai taikant svertinę vertę ir be jos atskirai MVĮ ir didelėms įmonėms

| (92) | Savo sprendimo 215–235 punktuose Bendrasis Teismas nurodė, kad po galutiniame etape atliktų svertinės vertės pakeitimų (žr. ginčijamo reglamento 188–195 konstatuojamąsias dalis) Komisija teisingai apskaičiavo ir nurodė pardavimo Sąjungoje pelningumą visos Sąjungos pramonės lygmeniu (ginčijamo reglamento 5 lentelė) ir 3 pakopos lygmeniu (ginčijamo reglamento 6 lentelė). Tačiau, kaip pažymėjo Bendrasis Teismas savo sprendimo 227 punkte, dėl pasikeitusio svertinės vertės nustatymo metodo reikėjo perskaičiuoti visus mikroekonominius rodiklius, išskyrus pelningumą. To nepadariusi, Komisija objektyviai neišnagrinėjo importo dempingo kaina poveikio pagal pagrindinio antidempingo reglamento 3 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(92)

Savo sprendimo 215–235 punktuose Bendrasis Teismas nurodė, kad po galutiniame etape atliktų svertinės vertės pakeitimų (žr. ginčijamo reglamento 188–195 konstatuojamąsias dalis) Komisija teisingai apskaičiavo ir nurodė pardavimo Sąjungoje pelningumą visos Sąjungos pramonės lygmeniu (ginčijamo reglamento 5 lentelė) ir 3 pakopos lygmeniu (ginčijamo reglamento 6 lentelė). Tačiau, kaip pažymėjo Bendrasis Teismas savo sprendimo 227 punkte, dėl pasikeitusio svertinės vertės nustatymo metodo reikėjo perskaičiuoti visus mikroekonominius rodiklius, išskyrus pelningumą. To nepadariusi, Komisija objektyviai neišnagrinėjo importo dempingo kaina poveikio pagal pagrindinio antidempingo reglamento 3 straipsnio 3 dalį.

| (93) | Todėl, siekdama vykdyti Bendrojo Teismo sprendimą, tolesniuose skirsniuose Komisija išanalizavo galutiniame etape nustatytos svertinės vertės taikymo poveikį visiems mikroekonominiams rodikliams, išskyrus bendrą pelningumą ir 3 pakopos pelningumą (toliau – patikslinta svertinė vertė). Kaip parodyta toliau, taikant šią svertinę vertę iš esmės nepasikeitė nė viena Komisijos padaryta išvada dėl mikroekonominių rodiklių. Todėl buvo patvirtinta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo padaryta materialinė žala. |
| --- | --- |

(93)

Todėl, siekdama vykdyti Bendrojo Teismo sprendimą, tolesniuose skirsniuose Komisija išanalizavo galutiniame etape nustatytos svertinės vertės taikymo poveikį visiems mikroekonominiams rodikliams, išskyrus bendrą pelningumą ir 3 pakopos pelningumą (toliau – patikslinta svertinė vertė). Kaip parodyta toliau, taikant šią svertinę vertę iš esmės nepasikeitė nė viena Komisijos padaryta išvada dėl mikroekonominių rodiklių. Todėl buvo patvirtinta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo padaryta materialinė žala.

| (94) | Be to, savo sprendimo 244 punkte Bendrasis Teismas nurodė, kad Komisija pažeidė pareiškėjų teisę į gynybą, nes neatskleidė joms bendrųjų žalos rodiklių prieš taikant svertinės vertės koregavimus ir duomenų, susijusių su MVĮ, viena vertus, ir didelėmis įmonėmis, kita vertus. Tačiau Bendrasis Teismas nenurodė Komisijai iš naujo parengti išvadas dėl žalos, netaikant jokių svertinės vertinės koregavimų. Priešingai, Bendrasis Teismas tiesiog nurodė, kad šie bendrieji žalos rodikliai prieš taikant bet kokius svertinės vertės koregavimus, turėjo būti atskleisti suinteresuotosioms šalims. |
| --- | --- |

(94)

Be to, savo sprendimo 244 punkte Bendrasis Teismas nurodė, kad Komisija pažeidė pareiškėjų teisę į gynybą, nes neatskleidė joms bendrųjų žalos rodiklių prieš taikant svertinės vertės koregavimus ir duomenų, susijusių su MVĮ, viena vertus, ir didelėmis įmonėmis, kita vertus. Tačiau Bendrasis Teismas nenurodė Komisijai iš naujo parengti išvadas dėl žalos, netaikant jokių svertinės vertinės koregavimų. Priešingai, Bendrasis Teismas tiesiog nurodė, kad šie bendrieji žalos rodikliai prieš taikant bet kokius svertinės vertės koregavimus, turėjo būti atskleisti suinteresuotosioms šalims.

| (95) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, siekdama vykdyti Bendrojo Teismo sprendimą, Komisija tolesniuose skirsniuose pateikė nustatytus mikroekonominius rodiklius: 1) pirminiame etape – laikinajame reglamente, 2) galutiniame etape – po svertinės vertės patikslinimo (visose toliau pateiktose lentelėse tai vadinama patikslinta svertine verte), 3) netaikant svertinės vertės ir 4) 3 pakopos lygiu: 4a) tik MVĮ rodiklius ir 4b) tik didelių bendrovių rodiklius. |
| --- | --- |

(95)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, siekdama vykdyti Bendrojo Teismo sprendimą, Komisija tolesniuose skirsniuose pateikė nustatytus mikroekonominius rodiklius: 1) pirminiame etape – laikinajame reglamente, 2) galutiniame etape – po svertinės vertės patikslinimo (visose toliau pateiktose lentelėse tai vadinama patikslinta svertine verte), 3) netaikant svertinės vertės ir 4) 3 pakopos lygiu: 4a) tik MVĮ rodiklius ir 4b) tik didelių bendrovių rodiklius.

10.1.1.   Mikroekonominiai rodikliai

Mikroekonominiai rodikliai

Pirminės pastabos

Pirminės pastabos

| (96) | Kaip paaiškinta ginčijamo reglamento 185–192 konstatuojamosiose dalyse, Komisija laikėsi nuomonės, kad mikroekonominiai rodikliai negali atspindėti tikrosios Sąjungos pramonės padėties, nes didelės atrinktos bendrovės turėjo didesnį poveikį bendriems duomenims nei atrinktos MVĮ, o pastarųjų dalis bendrame Sąjungos pramonės pardavime sudarė maždaug 13 %. |
| --- | --- |

(96)

Kaip paaiškinta ginčijamo reglamento 185–192 konstatuojamosiose dalyse, Komisija laikėsi nuomonės, kad mikroekonominiai rodikliai negali atspindėti tikrosios Sąjungos pramonės padėties, nes didelės atrinktos bendrovės turėjo didesnį poveikį bendriems duomenims nei atrinktos MVĮ, o pastarųjų dalis bendrame Sąjungos pramonės pardavime sudarė maždaug 13 %.

| (97) | Todėl Komisija nusprendė padidinti atrinktų MVĮ svertinę vertę. Galutiniame etape ginčijamame reglamente buvo taikoma toliau nurodyta svertinė vertė. Pirma, Komisija nustatė MVĮ ir didelių bendrovių pardavimo procentinę dalį, palyginti su bendru Sąjungos pardavimu. Antra, Komisija išreiškė atrinktų MVĮ ir didelių atrinktų gamintojų pardavimą atitinkama jo apimtimi, palyginti su bendru Sąjungos pardavimu. Galiausiai procentinės dalys buvo palygintos ir MVĮ duomenys padidinti, kad atspindėtų tą pačią procentinę dalį, kaip ir atrinktų didelių bendrovių. Tai taip pat buvo paaiškinta 138 konstatuojamojoje dalyje. Pirminiame etape Komisija taip pat taikė papildomą koregavimą (t. y. siekdama atspindėti kiekvienos pakopos dalį, palyginti su Sąjungos pardavimu, pagal atrinktus duomenis). Tačiau, kaip paaiškinta ginčijamame reglamente, galutiniame etape šio koregavimo buvo atsisakyta, nes suinteresuotosios šalys užginčijo fiksuoto santykio taikymą nagrinėjamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(97)

Todėl Komisija nusprendė padidinti atrinktų MVĮ svertinę vertę. Galutiniame etape ginčijamame reglamente buvo taikoma toliau nurodyta svertinė vertė. Pirma, Komisija nustatė MVĮ ir didelių bendrovių pardavimo procentinę dalį, palyginti su bendru Sąjungos pardavimu. Antra, Komisija išreiškė atrinktų MVĮ ir didelių atrinktų gamintojų pardavimą atitinkama jo apimtimi, palyginti su bendru Sąjungos pardavimu. Galiausiai procentinės dalys buvo palygintos ir MVĮ duomenys padidinti, kad atspindėtų tą pačią procentinę dalį, kaip ir atrinktų didelių bendrovių. Tai taip pat buvo paaiškinta 138 konstatuojamojoje dalyje. Pirminiame etape Komisija taip pat taikė papildomą koregavimą (t. y. siekdama atspindėti kiekvienos pakopos dalį, palyginti su Sąjungos pardavimu, pagal atrinktus duomenis). Tačiau, kaip paaiškinta ginčijamame reglamente, galutiniame etape šio koregavimo buvo atsisakyta, nes suinteresuotosios šalys užginčijo fiksuoto santykio taikymą nagrinėjamuoju laikotarpiu.

| (98) | Svertinės vertės koregavimas turėjo poveikį ne tik bendriems mikroekonominiams rodikliams, bet ir 3 pakopos rodikliams, nes šioje pakopoje veikė ir didelės bendrovės, ir MVĮ. Tendencijoms 1 ir 2 pakopoje poveikis nebuvo padarytas, nes šiose pakopose veikė tik didelės bendrovės. Kaip nurodyta 93 konstatuojamojoje dalyje, svertinės vertės koregavimas turėjo nedidelį poveikį bendriems mikroekonominiams rodikliams, nes apskaičiuota, kad MVĮ pardavimas tiriamuoju laikotarpiu sudarė maždaug 13 % viso Sąjungos pardavimo tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(98)

Svertinės vertės koregavimas turėjo poveikį ne tik bendriems mikroekonominiams rodikliams, bet ir 3 pakopos rodikliams, nes šioje pakopoje veikė ir didelės bendrovės, ir MVĮ. Tendencijoms 1 ir 2 pakopoje poveikis nebuvo padarytas, nes šiose pakopose veikė tik didelės bendrovės. Kaip nurodyta 93 konstatuojamojoje dalyje, svertinės vertės koregavimas turėjo nedidelį poveikį bendriems mikroekonominiams rodikliams, nes apskaičiuota, kad MVĮ pardavimas tiriamuoju laikotarpiu sudarė maždaug 13 % viso Sąjungos pardavimo tiriamuoju laikotarpiu.

10.1.1.1.   Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

| (99) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu.

  1 lentelė


  Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos











  Pagrindas | EUR/vnt. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikinojo reglamento 7 lentelė | Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina | 237 | 225 | 216 | 218 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 95 | 91 | 92 |
| Patikslinta svertinė vertė | Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina | 239 | 228 | 219 | 220 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 95 | 92 | 92 |
| Be svertinės vertės | Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina | 252 | 238 | 226 | 228 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 94 | 90 | 90 |
| Laikinojo reglamento 7 lentelė | Vidutinės gamybos sąnaudos | 200 | 188 | 183 | 188 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 94 | 91 | 94 |
| Patikslinta svertinė vertė | Vidutinės gamybos sąnaudos | 202 | 189 | 185 | 190 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 94 | 92 | 94 |
| Be svertinės vertės | Vidutinės gamybos sąnaudos | 209 | 192 | 188 | 192 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 92 | 90 | 92 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(99)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu.

1 lentelė

1 lentelė

Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos

Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos

Pagrindas

EUR/vnt.

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Laikinojo reglamento 7 lentelė

Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina

237

225

216

218

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

95

95

91

91

92

92

Patikslinta svertinė vertė

Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina

239

228

219

220

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

95

95

92

92

92

92

Be svertinės vertės

Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina

252

238

226

228

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

94

94

90

90

90

90

Laikinojo reglamento 7 lentelė

Vidutinės gamybos sąnaudos

200

188

183

188

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

94

94

91

91

94

94

Patikslinta svertinė vertė

Vidutinės gamybos sąnaudos

202

189

185

190

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

94

94

92

92

94

94

Be svertinės vertės

Vidutinės gamybos sąnaudos

209

192

188

192

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

92

92

90

90

92

92

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (100) | Nepaisant nominalaus skirtumo tarp vidutinės vieneto pardavimo kainos, nustatytos pagal skirtingas nagrinėjamojo laikotarpio galimybes, kalbant apie bendrą tendenciją, nenustatyta jokio skirtumo tarp preliminariame ir galutiniame etape taikytų svertinių verčių. Neskaičiuojant svertinių verčių, vidutinė vieneto pardavimo kaina sumažėjo 2 procentiniais punktais daugiau nei pagal kitus du scenarijus. Tokią pačią išvadą galima padaryti ir dėl vidutinių gamybos sąnaudų tendencijų. |
| --- | --- |

(100)

Nepaisant nominalaus skirtumo tarp vidutinės vieneto pardavimo kainos, nustatytos pagal skirtingas nagrinėjamojo laikotarpio galimybes, kalbant apie bendrą tendenciją, nenustatyta jokio skirtumo tarp preliminariame ir galutiniame etape taikytų svertinių verčių. Neskaičiuojant svertinių verčių, vidutinė vieneto pardavimo kaina sumažėjo 2 procentiniais punktais daugiau nei pagal kitus du scenarijus. Tokią pačią išvadą galima padaryti ir dėl vidutinių gamybos sąnaudų tendencijų.

| (101) | Svertinė vertė, o tiksliau jos nebuvimas, neturėjo įtakos išvadoms dėl 1 ir 2 pakopos. Kalbant apie 3 pakopą, kaip matyti iš 2, 3 ir 4 lentelių, Komisija išnagrinėjo svertinės vertės ir jos netaikymo poveikį trims duomenų rinkiniams: visai 3 pakopai, didelėms bendrovėms, veikiančioms toje pakopoje, ir MVĮ.

  2 lentelė


  Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos. 3 pakopa











  Pagrindas | EUR/vnt. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikinojo reglamento 10 lentelė | Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina | 181 | 176 | 172 | 172 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 97 | 95 | 95 |
| Patikslinta svertinė vertė | Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina | 180 | 176 | 172 | 171 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 98 | 95 | 95 |
| Be svertinės vertės | Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina | 201 | 191 | 182 | 180 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 95 | 90 | 90 |
| Laikinojo reglamento 10 lentelė | Vidutinės gamybos sąnaudos | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 103 | 98 | 101 |
| Patikslinta svertinė vertė | Vidutinės gamybos sąnaudos | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 103 | 99 | 101 |
| Be svertinės vertės | Vidutinės gamybos sąnaudos | 182 | 181 | 170 | 173 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 99 | 93 | 95 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(101)

Svertinė vertė, o tiksliau jos nebuvimas, neturėjo įtakos išvadoms dėl 1 ir 2 pakopos. Kalbant apie 3 pakopą, kaip matyti iš 2, 3 ir 4 lentelių, Komisija išnagrinėjo svertinės vertės ir jos netaikymo poveikį trims duomenų rinkiniams: visai 3 pakopai, didelėms bendrovėms, veikiančioms toje pakopoje, ir MVĮ.

2 lentelė

2 lentelė

Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos. 3 pakopa

Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos. 3 pakopa

Pagrindas

EUR/vnt.

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Laikinojo reglamento 10 lentelė

Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina

181

176

172

172

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

97

97

95

95

95

95

Patikslinta svertinė vertė

Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina

180

176

172

171

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

98

98

95

95

95

95

Be svertinės vertės

Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina

201

191

182

180

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

95

95

90

90

90

90

Laikinojo reglamento 10 lentelė

Vidutinės gamybos sąnaudos

170

175

167

172

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

103

103

98

98

101

101

Patikslinta svertinė vertė

Vidutinės gamybos sąnaudos

170

175

167

172

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

103

103

99

99

101

101

Be svertinės vertės

Vidutinės gamybos sąnaudos

182

181

170

173

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

99

99

93

93

95

95

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (102) | 3 pakopos atveju galutiniame etape patikslinta svertinė vertė neturėjo įtakos bendrai vieneto pardavimo kainos ir vieneto gamybos sąnaudų tendencijai. Kai svertinė vertė nebuvo taikoma, vieneto pardavimo kainos ir vieneto gamybos sąnaudų tendencijos per nagrinėjamąjį laikotarpį mažėjo labiau abiejų rodiklių atveju, t. y. ne mažiau kaip 5 procentiniais punktais. Šios tendencijos iš esmės atspindėjo toliau nurodytas tendencijas, būdingas 3 pakopos didelėms bendrovėms. |
| --- | --- |

(102)

3 pakopos atveju galutiniame etape patikslinta svertinė vertė neturėjo įtakos bendrai vieneto pardavimo kainos ir vieneto gamybos sąnaudų tendencijai. Kai svertinė vertė nebuvo taikoma, vieneto pardavimo kainos ir vieneto gamybos sąnaudų tendencijos per nagrinėjamąjį laikotarpį mažėjo labiau abiejų rodiklių atveju, t. y. ne mažiau kaip 5 procentiniais punktais. Šios tendencijos iš esmės atspindėjo toliau nurodytas tendencijas, būdingas 3 pakopos didelėms bendrovėms.

| (103) | Kaip matyti iš 3 lentelės, 3 pakopoje veikiančių didelių bendrovių tendencija buvo gerokai blogesnė, palyginti su bendra vieneto pardavimo kainos ir vieneto gamybos sąnaudų tendencija.

  3 lentelė


  Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos. 3 pakopa. Tik didelės bendrovės










  Pagrindas EUR/vnt. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina | 207 | 195 | 184 | 183 |
| Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 94 | 89 | 88 |
| Vidutinės gamybos sąnaudos | 186 | 183 | 171 | 174 |
| Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 98 | 92 | 93 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(103)

Kaip matyti iš 3 lentelės, 3 pakopoje veikiančių didelių bendrovių tendencija buvo gerokai blogesnė, palyginti su bendra vieneto pardavimo kainos ir vieneto gamybos sąnaudų tendencija.

3 lentelė

3 lentelė

Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos. 3 pakopa. Tik didelės bendrovės

Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos. 3 pakopa. Tik didelės bendrovės

Pagrindas EUR/vnt.

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina

207

195

184

183

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

94

94

89

89

88

88

Vidutinės gamybos sąnaudos

186

183

171

174

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

98

98

92

92

93

93

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (104) | Iš 4 lentelės matyti, kad MVĮ, kurios veikė tik 3 pakopoje, vieneto gamybos sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjo, nes sąnaudos padidėjo 7 %. Tuo pat metu vieneto kaina sumažėjo 2 %.

  4 lentelė


  Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos. 3 pakopa. Tik MVĮ










  EUR/vnt. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina | 164 | 164 | 162 | 161 |
| Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 100 | 99 | 98 |
| Vidutinės gamybos sąnaudos | 159 | 170 | 164 | 171 |
| Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 107 | 103 | 107 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(104)

Iš 4 lentelės matyti, kad MVĮ, kurios veikė tik 3 pakopoje, vieneto gamybos sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjo, nes sąnaudos padidėjo 7 %. Tuo pat metu vieneto kaina sumažėjo 2 %.

4 lentelė

4 lentelė

Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos. 3 pakopa. Tik MVĮ

Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos. 3 pakopa. Tik MVĮ

EUR/vnt.

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina

164

164

162

161

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

100

100

99

99

98

98

Vidutinės gamybos sąnaudos

159

170

164

171

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

107

107

103

103

107

107

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

10.1.1.2.   Darbo sąnaudos

Darbo sąnaudos

| (105) | Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  5 lentelė


  Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos | | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikinojo reglamento 11 lentelė | Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR) | 43 875 | 44 961 | 46 432 | 46 785 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Patikslinta svertinė vertė | Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR) | 44 300 | 45 199 | 46 605 | 46 943 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Be svertinės vertės | Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR) | 46 274 | 47 180 | 48 390 | 48 477 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 102 | 105 | 105 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(105)

Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

5 lentelė

5 lentelė

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Laikinojo reglamento 11 lentelė

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR)

43 875

44 961

46 432

46 785

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

102

102

105

105

106

106

Patikslinta svertinė vertė

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR)

44 300

45 199

46 605

46 943

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

102

102

105

105

106

106

Be svertinės vertės

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR)

46 274

47 180

48 390

48 477

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

102

102

105

105

105

105

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (106) | Vidutinės darbo sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 6 %, jei taikomos abiejų rūšių svertinės vertės, ir 5 %, jei svertinės vertės netaikomos. |
| --- | --- |

(106)

Vidutinės darbo sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 6 %, jei taikomos abiejų rūšių svertinės vertės, ir 5 %, jei svertinės vertės netaikomos.

10.1.1.3.   Atsargos

Atsargos

| (107) | Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  6 lentelė


  Atsargos | | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikinojo reglamento 12 lentelė | Laikotarpio pabaigos atsargos (indeksas 2014 m. = 100) | 100 | 81 | 100 | 144 |
| | Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 81 | 97 | 134 |
| Patikslinta svertinė vertė | Laikotarpio pabaigos atsargos (indeksas 2014 m. = 100) | 100 | 82 | 99 | 146 |
| | Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 83 | 97 | 137 |
| Be svertinės vertės | Laikotarpio pabaigos atsargos (indeksas 2014 m. = 100) | 100 | 84 | 100 | 148 |
| | Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi | 6  % | 5  % | 6  % | 8  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 84 | 96 | 135 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(107)

Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

6 lentelė

6 lentelė

Atsargos

Atsargos

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Laikinojo reglamento 12 lentelė

Laikotarpio pabaigos atsargos (indeksas 2014 m. = 100)

(indeksas 2014 m. = 100)

100

100

81

81

100

100

144

144

Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi

7  %

6  %

7  %

9  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

81

81

97

97

134

134

Patikslinta svertinė vertė

Laikotarpio pabaigos atsargos (indeksas 2014 m. = 100)

100

82

99

146

Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi

7  %

6  %

7  %

9  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

83

83

97

97

137

137

Be svertinės vertės

Laikotarpio pabaigos atsargos (indeksas 2014 m. = 100)

(indeksas 2014 m. = 100)

100

100

84

84

100

100

148

148

Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi

6  %

5  %

6  %

8  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

84

84

96

96

135

135

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (108) | Atsargos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 44 ir 46 %, jei taikomos abiejų rūšių svertinės vertės, ir 48 %, jei svertinės vertės netaikomos. Laikotarpio pabaigos atsargos siekė maždaug 9 % metinės produkcijos, jei taikomos abiejų rūšių svertinės vertės, ir 8 %, jei svertinės vertės netaikomos. Tokia padėtis darė neigiamą poveikį atrinktų Sąjungos gamintojų finansinei būklei. |
| --- | --- |

(108)

Atsargos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 44 ir 46 %, jei taikomos abiejų rūšių svertinės vertės, ir 48 %, jei svertinės vertės netaikomos. Laikotarpio pabaigos atsargos siekė maždaug 9 % metinės produkcijos, jei taikomos abiejų rūšių svertinės vertės, ir 8 %, jei svertinės vertės netaikomos. Tokia padėtis darė neigiamą poveikį atrinktų Sąjungos gamintojų finansinei būklei.

10.1.1.4.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (109) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  7 lentelė


  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža | | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikinojo reglamento 13 lentelė | Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 15,6  % | 16,7  % | 15,2  % | 13,7  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 106,9 | 97,7 | 88,1 |
| Ginčijamo reglamento 5 lentelė | Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 15,4  % | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 109,5 | 99,5 | 88,6 |
| Be svertinės vertės | Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 16,9  % | 19,1  % | 17,0  % | 15,6  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 113 | 101 | 92 |
| Laikinojo reglamento 13 lentelė | Pinigų srautas (mln. EUR) | 309 | 312 | 292 | 272 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 101 | 94 | 88 |
| Patikslinta svertinė vertė | Pinigų srautas (mln. EUR) | 272 | 281 | 264 | 244 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 103 | 97 | 90 |
| Be svertinės vertės | Pinigų srautas (mln. EUR) | 264 | 277 | 255 | 246 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 105 | 97 | 93 |
| Laikinojo reglamento 13 lentelė | Investicijos (mln. EUR) | 86 | 63 | 59 | 65 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 73 | 69 | 76 |
| Patikslinta svertinė vertė | Investicijos (mln. EUR) | 78 | 55 | 53 | 58 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 71 | 68 | 74 |
| Be svertinės vertės | Investicijos (mln. EUR) | 72 | 52 | 50 | 56 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 72 | 69 | 78 |
| Laikinojo reglamento 13 lentelė | Investicijų grąža | 21,0  % | 21,7  % | 19,3  % | 17,6  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 103 | 92 | 84 |
| Patikslinta svertinė vertė | Investicijų grąža | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 105 | 92 | 87 |
| Be svertinės vertės | Investicijų grąža | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 105 | 92 | 86 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(109)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

7 lentelė

7 lentelė

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Laikinojo reglamento 13 lentelė

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

15,6  %

16,7  %

15,2  %

13,7  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

106,9

106,9

97,7

97,7

88,1

88,1

Ginčijamo reglamento 5 lentelė

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

15,4  %

16,9  %

15,3  %

13,7  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

109,5

109,5

99,5

99,5

88,6

88,6

Be svertinės vertės

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

16,9  %

19,1  %

17,0  %

15,6  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

113

113

101

101

92

92

Laikinojo reglamento 13 lentelė

Pinigų srautas (mln. EUR)

309

312

292

272

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

101

101

94

94

88

88

Patikslinta svertinė vertė

Pinigų srautas (mln. EUR)

272

281

264

244

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

103

103

97

97

90

90

Be svertinės vertės

Pinigų srautas (mln. EUR)

264

277

255

246

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

105

105

97

97

93

93

Laikinojo reglamento 13 lentelė

Investicijos (mln. EUR)

86

63

59

65

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

73

73

69

69

76

76

Patikslinta svertinė vertė

Investicijos (mln. EUR)

78

55

53

58

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

71

71

68

68

74

74

Be svertinės vertės

Investicijos (mln. EUR)

72

52

50

56

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

72

72

69

69

78

78

Laikinojo reglamento 13 lentelė

Investicijų grąža

21,0  %

21,7  %

19,3  %

17,6  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

103

103

92

92

84

84

Patikslinta svertinė vertė

Investicijų grąža

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

105

105

92

92

87

87

Be svertinės vertės

Investicijų grąža

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

105

105

92

92

86

86

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (110) | Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. |
| --- | --- |

(110)

Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi.

| (111) | Remiantis abiejų rūšių svertinėmis vertėmis, bendro pelningumo tendencija buvo panaši, t. y. jis sumažėjo nuo 15,6 ir 15,4 % 2014 m. iki 13,7 % tiriamuoju laikotarpiu. Tai buvo apskaičiuota remiantis kiekvienos iš pakopų svertine verte, palyginti su bendru pardavimu. Netaikant svertinės vertės, bendras pelningumas sumažėjo nuo 16,9 % 2014 m. iki 15,6 %. |
| --- | --- |

(111)

Remiantis abiejų rūšių svertinėmis vertėmis, bendro pelningumo tendencija buvo panaši, t. y. jis sumažėjo nuo 15,6 ir 15,4 % 2014 m. iki 13,7 % tiriamuoju laikotarpiu. Tai buvo apskaičiuota remiantis kiekvienos iš pakopų svertine verte, palyginti su bendru pardavimu. Netaikant svertinės vertės, bendras pelningumas sumažėjo nuo 16,9 % 2014 m. iki 15,6 %.

| (112) | Trijų metodikų pelningumo mažėjimą lėmė kainų ir sąnaudų 2 procentinių punktų skirtumas. |
| --- | --- |

(112)

Trijų metodikų pelningumo mažėjimą lėmė kainų ir sąnaudų 2 procentinių punktų skirtumas.

| (113) | Komisija priminė, kad, kaip paaiškinta 93 konstatuojamojoje dalyje, bendras pelningumas jau buvo nurodytas galutiniame reglamente ir jam netaikomos Bendrojo Teismo išvados dėl nustatytų klaidų. Pelningumas pirmiau pateiktoje lentelėje buvo nurodytas tik siekiant išsamumo. Taikant tris skirtingas metodikas, bendram pelningumui įtakos turėjo 1 pakopos ir 2 pakopos pelningumas, o 3 pakopos pelningumas be svertinės vertės per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo maždaug 5 procentiniais punktais, kaip nurodyta 9 lentelėje. Be to, visos Sąjungos pramonės santykinė pelningumo tendencija taip pat mažėjo. |
| --- | --- |

(113)

Komisija priminė, kad, kaip paaiškinta 93 konstatuojamojoje dalyje, bendras pelningumas jau buvo nurodytas galutiniame reglamente ir jam netaikomos Bendrojo Teismo išvados dėl nustatytų klaidų. Pelningumas pirmiau pateiktoje lentelėje buvo nurodytas tik siekiant išsamumo. Taikant tris skirtingas metodikas, bendram pelningumui įtakos turėjo 1 pakopos ir 2 pakopos pelningumas, o 3 pakopos pelningumas be svertinės vertės per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo maždaug 5 procentiniais punktais, kaip nurodyta 9 lentelėje. Be to, visos Sąjungos pramonės santykinė pelningumo tendencija taip pat mažėjo.

| (114) | Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų pajėgumas patiems finansuoti savo veiklą. Grynojo pinigų srauto tendencija rodo, kad jis sumažėjo 7–12 % netaikant svertinės vertės arba taikant pirminę svertinę vertę. |
| --- | --- |

(114)

Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų pajėgumas patiems finansuoti savo veiklą. Grynojo pinigų srauto tendencija rodo, kad jis sumažėjo 7–12 % netaikant svertinės vertės arba taikant pirminę svertinę vertę.

| (115) | Investicijų grąža išreiškiama investicijų balansinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Nagrinėjamuoju laikotarpiu pagal tris metodikas ji sumažėjo maždaug 15 procentinių punktų. |
| --- | --- |

(115)

Investicijų grąža išreiškiama investicijų balansinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Nagrinėjamuoju laikotarpiu pagal tris metodikas ji sumažėjo maždaug 15 procentinių punktų.

| (116) | Kalbant apie 2 pakopą, svertinės vertės tikslinimas nuo pirminio iki galutinio etapo turėjo poveikį vertėms, bet ne bendrai stebėtai tendencijai. Todėl laikinojo reglamento 196 ir 197 konstatuojamosios dalys buvo patvirtintos.

  8 lentelė


  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. 2 lygis











  Pagrindas | | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikinojo reglamento 15 lentelė | Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Patikslinta svertinė vertė | Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Laikinojo reglamento 15 lentelė | Pinigų srautas (mln. EUR) | 88 | 76 | 65 | 69 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Patikslinta svertinė vertė | Pinigų srautas (mln. EUR) | 53 | 46 | 39 | 41 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Laikinojo reglamento 15 lentelė | Investicijos (mln. EUR) | 18 | 16 | 15 | 17 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Patikslinta svertinė vertė | Investicijos (mln. EUR) | 10 | 10 | 9 | 10 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Laikinojo reglamento 15 lentelė | Investicijų grąža | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Patikslinta svertinė vertė | Investicijų grąža | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(116)

Kalbant apie 2 pakopą, svertinės vertės tikslinimas nuo pirminio iki galutinio etapo turėjo poveikį vertėms, bet ne bendrai stebėtai tendencijai. Todėl laikinojo reglamento 196 ir 197 konstatuojamosios dalys buvo patvirtintos.

8 lentelė

8 lentelė

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. 2 lygis

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. 2 lygis

Pagrindas

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Laikinojo reglamento 15 lentelė

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

93

93

90

90

86

86

Patikslinta svertinė vertė

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

93

93

90

90

86

86

Laikinojo reglamento 15 lentelė

Pinigų srautas (mln. EUR)

88

76

65

69

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

86

86

74

74

78

78

Patikslinta svertinė vertė

Pinigų srautas (mln. EUR)

53

46

39

41

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

86

86

74

74

78

78

Laikinojo reglamento 15 lentelė

Investicijos (mln. EUR)

18

16

15

17

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

92

92

84

84

97

97

Patikslinta svertinė vertė

Investicijos (mln. EUR)

10

10

9

10

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

92

92

84

84

97

97

Laikinojo reglamento 15 lentelė

Investicijų grąža

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

105

105

98

98

79

79

Patikslinta svertinė vertė

Investicijų grąža

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

105

105

98

98

79

79

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (117) | Pagal tą pačią aprašytą metodiką buvo atlikta konkreti 3 pakopos, 3 pakopoje veikiančių MVĮ ir 3 pakopoje veikiančių didelių bendrovių analizė. |
| --- | --- |

(117)

Pagal tą pačią aprašytą metodiką buvo atlikta konkreti 3 pakopos, 3 pakopoje veikiančių MVĮ ir 3 pakopoje veikiančių didelių bendrovių analizė.

| (118) | Komisija priminė, kad, kaip paaiškinta 93 konstatuojamojoje dalyje, 3 pakopos pelningumas jau buvo nurodytas ginčijamame reglamente ir jam netaikomos Bendrojo Teismo išvados dėl nustatytų klaidų. Pelningumas pirmiau pateiktoje lentelėje buvo nurodytas tik siekiant išsamumo. |
| --- | --- |

(118)

Komisija priminė, kad, kaip paaiškinta 93 konstatuojamojoje dalyje, 3 pakopos pelningumas jau buvo nurodytas ginčijamame reglamente ir jam netaikomos Bendrojo Teismo išvados dėl nustatytų klaidų. Pelningumas pirmiau pateiktoje lentelėje buvo nurodytas tik siekiant išsamumo.

| (119) | Nustatyta, kad bendro 3 pakopos pelningumo tendencija taikant dviejų rūšių svertinės vertės nustatymo metodikas buvo panaši. Taip yra dėl to, kad MVĮ nurodyti nuostoliai turėjo didesnę svertinę vertę atliekant bendrą apskaičiavimą, nes MVĮ nuostoliai buvo ypač dideli (– 6,1 % tiriamuoju laikotarpiu). Netaikant svertinės vertės, 3 pakopos pelningumas buvo artimas pelningumui, kurį nurodė toje pakopoje veikiančios didelės bendrovės. Tiriamuoju laikotarpiu 3 pakopos didelių bendrovių pelningumas, palyginti su 2014 m., sumažėjo perpus nuo 10 % iki 4,8 %. |
| --- | --- |

(119)

Nustatyta, kad bendro 3 pakopos pelningumo tendencija taikant dviejų rūšių svertinės vertės nustatymo metodikas buvo panaši. Taip yra dėl to, kad MVĮ nurodyti nuostoliai turėjo didesnę svertinę vertę atliekant bendrą apskaičiavimą, nes MVĮ nuostoliai buvo ypač dideli (– 6,1 % tiriamuoju laikotarpiu). Netaikant svertinės vertės, 3 pakopos pelningumas buvo artimas pelningumui, kurį nurodė toje pakopoje veikiančios didelės bendrovės. Tiriamuoju laikotarpiu 3 pakopos didelių bendrovių pelningumas, palyginti su 2014 m., sumažėjo perpus nuo 10 % iki 4,8 %.

| (120) | Kalbant apie 3 pakopą, grynasis pinigų srautas gerokai sumažėjo: maždaug 60 % taikant abiejų rūšių svertinės vertės nustatymo metodikas ir maždaug 35 % netaikant svertinės vertės. Investicijų grąža per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo maždaug 66 procentiniais punktais taikant abiejų rūšių svertinės vertės nustatymo metodikas ir maždaug 48 procentiniais punktais netaikant svertinės vertės. Netaikant svertinės vertės, 3 pakopos pelningumas atspindėjo didelių 3 pakopos bendrovių pelningumą, kaip ir tikėtasi remiantis laikinojo reglamento 198 konstatuojamąja dalimi.

  9 lentelė


  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. 3 lygis











  Pagrindas | | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikinojo reglamento 16 lentelė | Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 6,1  % | 0,6  % | 2,7  % | –0,4  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 10 | 45 | –7 |
| Ginčijamo reglamento 6 lentelė | Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 5,9  % | 0,5  % | 2,7  % | –0,7  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 9 | 45 | –12 |
| Be svertinės vertės | Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 9,23  % | 5,01  % | 6,29  % | 3,92  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 54 | 68 | 42 |
| Laikinojo reglamento 16 lentelė | Pinigų srautas (mln. EUR) | 28 | 17 | 26 | 11 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 62 | 93 | 38 |
| Patikslinta svertinė vertė | Pinigų srautas (mln. EUR) | 26,7 | 16,2 | 24,4 | 9,6 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 61 | 91 | 36 |
| Be svertinės vertės | Pinigų srautas (mln. EUR) | 18,7 | 12,6 | 16,1 | 12,1 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 67 | 86 | 65 |
| Laikinojo reglamento 16 lentelė | Investicijos (mln. EUR) | 14 | 10 | 10 | 10 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 69 | 66 | 66 |
| Patikslinta svertinė vertė | Investicijos (mln. EUR) | 13,4 | 9,0 | 8,6 | 8,7 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 68 | 65 | 65 |
| Be svertinės vertės | Investicijos (mln. EUR) | 8,2 | 6,0 | 6,3 | 7,4 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 73 | 77 | 91 |
| Laikinojo reglamento 16 lentelė | Investicijų grąža | 7,6  % | 0,2  % | 4,8  % | 2,5  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 2 | 62 | 33 |
| Patikslinta svertinė vertė | Investicijų grąža | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Be svertinės vertės | Investicijų grąža | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(120)

Kalbant apie 3 pakopą, grynasis pinigų srautas gerokai sumažėjo: maždaug 60 % taikant abiejų rūšių svertinės vertės nustatymo metodikas ir maždaug 35 % netaikant svertinės vertės. Investicijų grąža per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo maždaug 66 procentiniais punktais taikant abiejų rūšių svertinės vertės nustatymo metodikas ir maždaug 48 procentiniais punktais netaikant svertinės vertės. Netaikant svertinės vertės, 3 pakopos pelningumas atspindėjo didelių 3 pakopos bendrovių pelningumą, kaip ir tikėtasi remiantis laikinojo reglamento 198 konstatuojamąja dalimi.

9 lentelė

9 lentelė

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. 3 lygis

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. 3 lygis

Pagrindas

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Laikinojo reglamento 16 lentelė

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

6,1  %

0,6  %

2,7  %

–0,4  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

10

10

45

45

–7

–7

Ginčijamo reglamento 6 lentelė

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

5,9  %

0,5  %

2,7  %

–0,7  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

9

9

45

45

–12

–12

Be svertinės vertės

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

9,23  %

5,01  %

6,29  %

3,92  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

54

54

68

68

42

42

Laikinojo reglamento 16 lentelė

Pinigų srautas (mln. EUR)

28

17

26

11

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

62

62

93

93

38

38

Patikslinta svertinė vertė

Pinigų srautas (mln. EUR)

26,7

16,2

24,4

9,6

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

61

61

91

91

36

36

Be svertinės vertės

Pinigų srautas (mln. EUR)

18,7

12,6

16,1

12,1

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

67

67

86

86

65

65

Laikinojo reglamento 16 lentelė

Investicijos (mln. EUR)

14

10

10

10

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

69

69

66

66

66

66

Patikslinta svertinė vertė

Investicijos (mln. EUR)

13,4

9,0

8,6

8,7

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

68

68

65

65

65

65

Be svertinės vertės

Investicijos (mln. EUR)

8,2

6,0

6,3

7,4

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

73

73

77

77

91

91

Laikinojo reglamento 16 lentelė

Investicijų grąža

7,6  %

0,2  %

4,8  %

2,5  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

2

2

62

62

33

33

Patikslinta svertinė vertė

Investicijų grąža

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

6

6

63

63

52

52

Be svertinės vertės

Investicijų grąža

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

6

6

63

63

52

52

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (121) | Komisija pateikė išsamius duomenų rinkinius apie 3 pakopos didelių bendrovių pelningumą, pinigų srautą, investicijas ir investicijų grąžą.

  10 lentelė


  Didelių bendrovių pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. 3 pakopa | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 9,97  % | 6,08  % | 7,05  % | 4,81  % |
| Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 61 | 70 | 48 |
| Pinigų srautas (mln. EUR) | 17,9 | 12,2 | 15,3 | 12,4 |
| Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 68 | 85 | 69 |
| Investicijos (mln. EUR) | 7,7 | 5,7 | 6,1 | 7,3 |
| Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 74 | 78 | 95 |
| Investicijų grąža | 12,2  % | 0,8  % | 7,5  % | 6,6  % |
| Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 6 | 61 | 54 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(121)

Komisija pateikė išsamius duomenų rinkinius apie 3 pakopos didelių bendrovių pelningumą, pinigų srautą, investicijas ir investicijų grąžą.

10 lentelė

10 lentelė

Didelių bendrovių pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. 3 pakopa

Didelių bendrovių pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. 3 pakopa

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

9,97  %

6,08  %

7,05  %

4,81  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

61

61

70

70

48

48

Pinigų srautas (mln. EUR)

17,9

12,2

15,3

12,4

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

68

68

85

85

69

69

Investicijos (mln. EUR)

7,7

5,7

6,1

7,3

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

74

74

78

78

95

95

Investicijų grąža

12,2  %

0,8  %

7,5  %

6,6  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

6

6

61

61

54

54

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (122) | Komisija pateikė išsamius duomenų rinkinius apie 3 pakopos MVĮ pelningumą, pinigų srautą, investicijas ir investicijų grąžą. Apie tiriamuoju laikotarpiu patirtus nuostolius pranešta laikinojo reglamento 198 konstatuojamojoje dalyje.

  11 lentelė


  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. 3 pakopa – MVĮ | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 2,71  % | –3,55  % | –1,31  % | –6,13  % |
| Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | – 131 | –48 | – 226 |
| Pinigų srautas (mln. EUR) | 0,8 | 0,4 | 0,9 | –0,2 |
| Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 48 | 109 | –30 |
| Investicijos (mln. EUR) | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 |
| Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 61 | 48 | 24 |
| Investicijų grąža | 5,0  % | –0,3  % | 2,2  % | –1,2  % |
| Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | –6 | 44 | –23 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(122)

Komisija pateikė išsamius duomenų rinkinius apie 3 pakopos MVĮ pelningumą, pinigų srautą, investicijas ir investicijų grąžą. Apie tiriamuoju laikotarpiu patirtus nuostolius pranešta laikinojo reglamento 198 konstatuojamojoje dalyje.

11 lentelė

11 lentelė

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. 3 pakopa – MVĮ

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. 3 pakopa – MVĮ

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

2,71  %

–3,55  %

–1,31  %

–6,13  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

– 131

– 131

–48

–48

– 226

– 226

Pinigų srautas (mln. EUR)

0,8

0,4

0,9

–0,2

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

48

48

109

109

–30

–30

Investicijos (mln. EUR)

0,5

0,3

0,2

0,1

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

61

61

48

48

24

24

Investicijų grąža

5,0  %

–0,3  %

2,2  %

–1,2  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

–6

–6

44

44

–23

–23

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (123) | Komisija laikėsi nuomonės, kad mikroekonominiai rodikliai, pagrįsti patikslinta svertine verte, patvirtino ginčijamo reglamento 196 konstatuojamąją dalį, todėl laikinajame reglamente pateiktos tendencijomis pagrįstos išvados liko galioti. |
| --- | --- |

(123)

Komisija laikėsi nuomonės, kad mikroekonominiai rodikliai, pagrįsti patikslinta svertine verte, patvirtino ginčijamo reglamento 196 konstatuojamąją dalį, todėl laikinajame reglamente pateiktos tendencijomis pagrįstos išvados liko galioti.

| (124) | Be to, nustatyta, kad mikroekonominiai rodikliai, apskaičiuoti netaikant svertinės vertės, taip pat atitiko mikroekonominius rodiklius, apskaičiuotus taikant abi svertinės vertės nustatymo metodikas. Svertinės vertės netaikymas turėjo daugiausia įtakos 3 pakopai. Visų pirma, bendras 3 pakopos pelningumas netaikant svertinės vertės atspindėjo 3 pakopoje veikiančių didelių bendrovių pelningumą. Laikinojo reglamento 198 konstatuojamojoje dalyje nurodytas didelių bendrovių pelno dydis tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(124)

Be to, nustatyta, kad mikroekonominiai rodikliai, apskaičiuoti netaikant svertinės vertės, taip pat atitiko mikroekonominius rodiklius, apskaičiuotus taikant abi svertinės vertės nustatymo metodikas. Svertinės vertės netaikymas turėjo daugiausia įtakos 3 pakopai. Visų pirma, bendras 3 pakopos pelningumas netaikant svertinės vertės atspindėjo 3 pakopoje veikiančių didelių bendrovių pelningumą. Laikinojo reglamento 198 konstatuojamojoje dalyje nurodytas didelių bendrovių pelno dydis tiriamuoju laikotarpiu.

| (125) | Labai sumažėjo didelių bendrovių, veikiančių 3 pakopoje, pelno dydis ir investicijų grąža, kuri sumažėjo, taip pat pinigų srautas. MVĮ nuostoliai tiriamuoju laikotarpiu buvo ypač dideli (– 6,1 %). Panašias išvadas galima daryti ir dėl pinigų srauto bei investicijų grąžos, kurie tapo neigiami. Todėl išvada dėl MVĮ padėties liko galioti, o laikinojo reglamento ir ginčijamo reglamento tendencijos buvo patvirtintos. |
| --- | --- |

(125)

Labai sumažėjo didelių bendrovių, veikiančių 3 pakopoje, pelno dydis ir investicijų grąža, kuri sumažėjo, taip pat pinigų srautas. MVĮ nuostoliai tiriamuoju laikotarpiu buvo ypač dideli (– 6,1 %). Panašias išvadas galima daryti ir dėl pinigų srauto bei investicijų grąžos, kurie tapo neigiami. Todėl išvada dėl MVĮ padėties liko galioti, o laikinojo reglamento ir ginčijamo reglamento tendencijos buvo patvirtintos.

| (126) | Nors šiuo atveju mikroekonominių rodiklių tendencijos, nustatytos remiantis patikslinta svertine verte, buvo panašios į mikroekonominių rodiklių tendencijas netaikant svertinės vertės, Komisija laikėsi nuomonės, kad galutiniame etape taikyta svertinės vertės nustatymo metodika buvo tiksli rinkos sąlygomis, kai Sąjungos pramonę sudarė ir didelės bendrovės, ir daug MVĮ. Komisija taip pat pažymėjo, kad Bendrajam Teismui nekilo abejonių dėl pačios metodikos. |
| --- | --- |

(126)

Nors šiuo atveju mikroekonominių rodiklių tendencijos, nustatytos remiantis patikslinta svertine verte, buvo panašios į mikroekonominių rodiklių tendencijas netaikant svertinės vertės, Komisija laikėsi nuomonės, kad galutiniame etape taikyta svertinės vertės nustatymo metodika buvo tiksli rinkos sąlygomis, kai Sąjungos pramonę sudarė ir didelės bendrovės, ir daug MVĮ. Komisija taip pat pažymėjo, kad Bendrajam Teismui nekilo abejonių dėl pačios metodikos.

10.2.   Makroekonominiai rodikliai

Makroekonominiai rodikliai

| (127) | Kalbant apie makroekonominius rodiklius, Bendrasis Teismas laikėsi nuomonės, kad, kaip teigė CRIA ir CCCMC, Komisija nepateikė išsamesnės informacijos apie naudotų duomenų šaltinius. Be to, galutiniame etape CRIA ir CCCMC tvirtino, kad joms kilo abejonių dėl kai kurios informacijos, kuria remtasi, kaip nurodyta ginčijamo reglamento 201 konstatuojamojoje dalyje, patikimumo. |
| --- | --- |

(127)

Kalbant apie makroekonominius rodiklius, Bendrasis Teismas laikėsi nuomonės, kad, kaip teigė CRIA ir CCCMC, Komisija nepateikė išsamesnės informacijos apie naudotų duomenų šaltinius. Be to, galutiniame etape CRIA ir CCCMC tvirtino, kad joms kilo abejonių dėl kai kurios informacijos, kuria remtasi, kaip nurodyta ginčijamo reglamento 201 konstatuojamojoje dalyje, patikimumo.

| (128) | Siekdama vykdyti sprendimą, Komisija paprašė papildomos informacijos ir gavo papildomų paaiškinimų per susitikimą su Europos padangų ir kaučiuko gamintojų asociacijos (toliau – ETRMA) atstovais. ETRMA pateikė išsamią informaciją apie metodiką, kurią asociacija taiko rinkos duomenims apibendrinti. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pateikta atvira susitikimo protokolo versija ir keli priedai. Prieduose išsamiai aprašyta, kaip ETRMA, padedama susijusios organizacijos „Europol Governance“, kuri jos vardu parengė makroekonominius duomenis, surinko duomenis. Komisija pakartojo, kad kai kurie eksportuojantys gamintojai (pavyzdžiui, „Hankook“ grupė ir „Aeolus“/„Pirelli“), kurie buvo ETRMA nariai, neginčijo ETRMA pateiktų makroekonominių duomenų galutinio faktų atskleidimo metu. |
| --- | --- |

(128)

Siekdama vykdyti sprendimą, Komisija paprašė papildomos informacijos ir gavo papildomų paaiškinimų per susitikimą su Europos padangų ir kaučiuko gamintojų asociacijos (toliau – ETRMA) atstovais. ETRMA pateikė išsamią informaciją apie metodiką, kurią asociacija taiko rinkos duomenims apibendrinti. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pateikta atvira susitikimo protokolo versija ir keli priedai. Prieduose išsamiai aprašyta, kaip ETRMA, padedama susijusios organizacijos „Europol Governance“, kuri jos vardu parengė makroekonominius duomenis, surinko duomenis. Komisija pakartojo, kad kai kurie eksportuojantys gamintojai (pavyzdžiui, „Hankook“ grupė ir „Aeolus“/„Pirelli“), kurie buvo ETRMA nariai, neginčijo ETRMA pateiktų makroekonominių duomenų galutinio faktų atskleidimo metu.

| (129) | Tuo remdamasi Komisija manė, kad ji laikėsi Bendrojo Teismo išvadų dėl makroekonominių duomenų šaltinių, kaip nurodyta jo sprendimo 244 punkte. |
| --- | --- |

(129)

Tuo remdamasi Komisija manė, kad ji laikėsi Bendrojo Teismo išvadų dėl makroekonominių duomenų šaltinių, kaip nurodyta jo sprendimo 244 punkte.

10.3.   Sąjungos pramonės MVĮ, kurios nutraukė gamybą

Sąjungos pramonės MVĮ, kurios nutraukė gamybą

| (130) | Bendrasis Teismas nurodė, kad pareiškėjos per posėdį teisingai teigė, jog aštuonių skirtingų protektoriaus tiekėjų pateikti 85 gamybą nutraukusių MVĮ pavadinimai neleidžia nustatyti individualių tiekėjo ir pirkėjo verslo santykių, todėl šie pavadinimai nėra susiję su jokiais duomenimis, kurie gali būti konfidencialūs. Tokiomis aplinkybėmis Komisija neįrodė, kad gamybą nutraukusių Sąjungos pramonės MVĮ sąrašas buvo konfidencialus (žr. sprendimo 253 punktą). |
| --- | --- |

(130)

Bendrasis Teismas nurodė, kad pareiškėjos per posėdį teisingai teigė, jog aštuonių skirtingų protektoriaus tiekėjų pateikti 85 gamybą nutraukusių MVĮ pavadinimai neleidžia nustatyti individualių tiekėjo ir pirkėjo verslo santykių, todėl šie pavadinimai nėra susiję su jokiais duomenimis, kurie gali būti konfidencialūs. Tokiomis aplinkybėmis Komisija neįrodė, kad gamybą nutraukusių Sąjungos pramonės MVĮ sąrašas buvo konfidencialus (žr. sprendimo 253 punktą).

| (131) | Komisija laikėsi nuomonės, kad iš esmės bendrovės pavadinimas neturėtų būti atskleidžiamas kitoms suinteresuotosioms šalims be aiškaus atitinkamos bendrovės sutikimo. Be to, ryšio tarp protektoriaus tiekėjo ir jo pirkėjo pašalinimo gali nepakakti, kad būtų galima atskleisti šią informaciją. Pirkėjų sąrašas yra viena iš pagrindinių bendrovės turto rūšių, todėl protektoriaus tiekėjas nėra suinteresuotas atskleisti tokio pobūdžio informaciją savo konkurentams. Be to, kai kurios nagrinėjamosios MVĮ ne tik 100 % orientavosi į restauravimo verslą, bet restauravimas buvo viena iš kitų veiklų (pavyzdžiui, naujų padangų pardavimas arba dirbtuvės dideliems sunkvežimių parkams). Galiausiai tai, kad bendrovė pranešė, jog klientas nustojo pirkti protektoriaus medžiagas, nebūtinai reiškė, kad ši bendrovė bankrutavo arba buvo likviduota. Taigi, pateikus šią informaciją būtų atskleista neskelbtina komercinė informacija. |
| --- | --- |

(131)

Komisija laikėsi nuomonės, kad iš esmės bendrovės pavadinimas neturėtų būti atskleidžiamas kitoms suinteresuotosioms šalims be aiškaus atitinkamos bendrovės sutikimo. Be to, ryšio tarp protektoriaus tiekėjo ir jo pirkėjo pašalinimo gali nepakakti, kad būtų galima atskleisti šią informaciją. Pirkėjų sąrašas yra viena iš pagrindinių bendrovės turto rūšių, todėl protektoriaus tiekėjas nėra suinteresuotas atskleisti tokio pobūdžio informaciją savo konkurentams. Be to, kai kurios nagrinėjamosios MVĮ ne tik 100 % orientavosi į restauravimo verslą, bet restauravimas buvo viena iš kitų veiklų (pavyzdžiui, naujų padangų pardavimas arba dirbtuvės dideliems sunkvežimių parkams). Galiausiai tai, kad bendrovė pranešė, jog klientas nustojo pirkti protektoriaus medžiagas, nebūtinai reiškė, kad ši bendrovė bankrutavo arba buvo likviduota. Taigi, pateikus šią informaciją būtų atskleista neskelbtina komercinė informacija.

| (132) | Nors iš kelių šalių gautų duomenų apie apimtį ar vertes apibendrinimas gali būti atskleistas nesukeliant konfidencialumo problemų, ypač jei apibendrinti duomenys yra tame pačiame intervale, tai negali būti taikoma įmonės pavadinimui. Be to, bendradarbiaujanti šalis negali atskleisti tokios informacijos be šalies, kurios pavadinimas nurodytas, leidimo. Todėl, norėdamas atskleisti tokį pirkėjų sąrašą, kiekvienas protektoriaus tiekėjas turėjo paprašyti kiekvieno savo pirkėjo leidimo atskleisti jo pavadinimą kitoms suinteresuotosioms šalims. |
| --- | --- |

(132)

Nors iš kelių šalių gautų duomenų apie apimtį ar vertes apibendrinimas gali būti atskleistas nesukeliant konfidencialumo problemų, ypač jei apibendrinti duomenys yra tame pačiame intervale, tai negali būti taikoma įmonės pavadinimui. Be to, bendradarbiaujanti šalis negali atskleisti tokios informacijos be šalies, kurios pavadinimas nurodytas, leidimo. Todėl, norėdamas atskleisti tokį pirkėjų sąrašą, kiekvienas protektoriaus tiekėjas turėjo paprašyti kiekvieno savo pirkėjo leidimo atskleisti jo pavadinimą kitoms suinteresuotosioms šalims.

| (133) | Ginčijamo reglamento priėmimo metu suinteresuotosioms šalims galėjo būti atskleisti tik tų bendrovių, apie kurias pranešta kaip apie bankrutavusias arba likviduotas, pavadinimai. Tačiau Komisija neturėjo išsamios informacijos apie tai, kuri bendrovė bankrutavo, buvo likviduota ar tiesiog nutraukė gamybą. 2019 m. liepos 19 d. pranešime byloje Komisija pateikė išsamius paaiškinimus dėl metodikos, taikytos sudarant pirmiau minėtą sąrašą. Ginčijamo reglamento priėmimo metu Komisija susisiekė su aštuoniais protektoriaus tiekėjais, kad gautų informacijos apie jų pirkėjų sąrašą ir pardavimą nagrinėjamuoju laikotarpiu (2014 m. sausio 1 d. – 2017 m. birželio 30 d.). Kadangi protektoriaus restauratoriai gali turėti kelis tiekėjus, tiekėjų pateikti duomenys buvo apibendrinti pagal pirkėjus siekiant nustatyti bendroves, kurios nagrinėjamuoju laikotarpiu nustojo pirkti protektoriaus medžiagą. Remdamasi ta duomenų baze, Komisija galėjo nustatyti protektoriaus restauravimo įmones, kurios pakeitė tiekėjus. Ginčijamo reglamento 244 konstatuojamojoje dalyje Komisija taip pat nurodė, kad mažiausiai 85 MVĮ nutraukė gamybą, remdamasi laikinojo reglamento 202 konstatuojamąja dalimi. |
| --- | --- |

(133)

Ginčijamo reglamento priėmimo metu suinteresuotosioms šalims galėjo būti atskleisti tik tų bendrovių, apie kurias pranešta kaip apie bankrutavusias arba likviduotas, pavadinimai. Tačiau Komisija neturėjo išsamios informacijos apie tai, kuri bendrovė bankrutavo, buvo likviduota ar tiesiog nutraukė gamybą. 2019 m. liepos 19 d. pranešime byloje Komisija pateikė išsamius paaiškinimus dėl metodikos, taikytos sudarant pirmiau minėtą sąrašą. Ginčijamo reglamento priėmimo metu Komisija susisiekė su aštuoniais protektoriaus tiekėjais, kad gautų informacijos apie jų pirkėjų sąrašą ir pardavimą nagrinėjamuoju laikotarpiu (2014 m. sausio 1 d. – 2017 m. birželio 30 d.). Kadangi protektoriaus restauratoriai gali turėti kelis tiekėjus, tiekėjų pateikti duomenys buvo apibendrinti pagal pirkėjus siekiant nustatyti bendroves, kurios nagrinėjamuoju laikotarpiu nustojo pirkti protektoriaus medžiagą. Remdamasi ta duomenų baze, Komisija galėjo nustatyti protektoriaus restauravimo įmones, kurios pakeitė tiekėjus. Ginčijamo reglamento 244 konstatuojamojoje dalyje Komisija taip pat nurodė, kad mažiausiai 85 MVĮ nutraukė gamybą, remdamasi laikinojo reglamento 202 konstatuojamąja dalimi.

| (134) | Komisija neturėjo informacijos apie kiekvieno protektoriaus restauratoriaus teisinį statusą. Visų pirma, Komisija negalėjo nustatyti bankrutavusių ar likviduotų bendrovių ir pranešti apie tai suinteresuotosioms šalims. |
| --- | --- |

(134)

Komisija neturėjo informacijos apie kiekvieno protektoriaus restauratoriaus teisinį statusą. Visų pirma, Komisija negalėjo nustatyti bankrutavusių ar likviduotų bendrovių ir pranešti apie tai suinteresuotosioms šalims.

| (135) | Atlikdama šį tyrimą Komisija susisiekė su bendradarbiaujančiais protektorių tiekėjais, kad sužinotų faktinį teisinį statusą tų bendrovių, kurios nustojo pirkti protektorių medžiagas. Remdamiesi šiuo Komisijos prašymu, protektorių tiekėjai davė sutikimą atskleisti šių bendrovių pavadinimus, tačiau su sąlyga, kad jų įmonių pavadinimai būtų atskirti nuo pirkėjų pavadinimų. Komisija nustatė, kad dauguma išvardytų bendrovių veiklos nevykdė. Todėl Komisija nusprendė atskleisti MVĮ, kurios nustojo pirkti protektoriaus medžiagas iš suinteresuotųjų šalių, sąrašą. Jų pavadinimai buvo pateikti nekonfidencialioje bylos medžiagoje. |
| --- | --- |

(135)

Atlikdama šį tyrimą Komisija susisiekė su bendradarbiaujančiais protektorių tiekėjais, kad sužinotų faktinį teisinį statusą tų bendrovių, kurios nustojo pirkti protektorių medžiagas. Remdamiesi šiuo Komisijos prašymu, protektorių tiekėjai davė sutikimą atskleisti šių bendrovių pavadinimus, tačiau su sąlyga, kad jų įmonių pavadinimai būtų atskirti nuo pirkėjų pavadinimų. Komisija nustatė, kad dauguma išvardytų bendrovių veiklos nevykdė. Todėl Komisija nusprendė atskleisti MVĮ, kurios nustojo pirkti protektoriaus medžiagas iš suinteresuotųjų šalių, sąrašą. Jų pavadinimai buvo pateikti nekonfidencialioje bylos medžiagoje.

10.4.   Informacija, susijusi su MVĮ dalimi, palyginti su visa Sąjungos pramone

Informacija, susijusi su MVĮ dalimi, palyginti su visa Sąjungos pramone

| (136) | Bendrasis Teismas laikėsi nuomonės, kad Komisija neatskleidė informacijos, susijusios su MVĮ dalimi, palyginti su visa Sąjungos pramone (žr. sprendimo 244–266 punktus). |
| --- | --- |

(136)

Bendrasis Teismas laikėsi nuomonės, kad Komisija neatskleidė informacijos, susijusios su MVĮ dalimi, palyginti su visa Sąjungos pramone (žr. sprendimo 244–266 punktus).

| (137) | Tačiau Komisija ginčijamo reglamento 4 lentelėje nurodė tikslią MVĮ dalį, palyginti su visa Sąjungos pramone. |
| --- | --- |

(137)

Tačiau Komisija ginčijamo reglamento 4 lentelėje nurodė tikslią MVĮ dalį, palyginti su visa Sąjungos pramone.

| (138) | Kaip nurodyta ginčijamo reglamento 4 lentelėje, patikslinta svertinės vertės nustatymo metodika buvo grindžiama ne bendradarbiaujančių bendrovių nurodyta apimtimi, o bendra MVĮ ir didelių bendrovių pardavimo apimtimi, kaip parodyta toliau pateiktoje lentelėje. Konkretūs naudoti pagrindiniai duomenys pateikti 12 lentelėje.

  12 lentelė


  MVĮ pardavimo, palyginti su visu Sąjungos pardavimu, dalis (%) | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos pardavimo apimtis, nurodyta ginčijamo reglamento 8 lentelės punktuose | 14 834 175 | 14 738 216 | 14 532 627 | 14 584 104 |
| Ginčijamo reglamento 4 lentelėje nurodyta MVĮ pardavimo dalis, palyginti su visu Sąjungos pardavimu | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % | 13,2  % |
| Didelių bendrovių dalis, palyginti su visu Sąjungos pardavimu | 83,1  % | 84,7  % | 86,3  % | 86,8  % |
| atrinktų MVĮ pardavimo apimtis vienetais | 91 700 | 84 500 | 79 300 | 74 600 |
| atrinktų MVĮ %, palyginti su visa MVĮ pardavimo apimtimi | 3,6  % | 3,7  % | 3,9  % | 3,8  % |
| atrinktų didelių bendrovių %, palyginti su visa didelių bendrovių apimtimi | [20 –45 ] | [20 –45 ] | [20 –45 ] | [20 –45 ] |
| Taikytas svertinės vertės koeficientas | [4,5 –11,3 ] | [4,3 –11,0 ] | [4,0 –10,3 ] | [4,2 –10,6 ] |
| Svertinės vertės koeficientas
  = (atrinktų didelių bendrovių % x visa MVĮ pardavimo apimtis)/(atrinktų MVĮ pardavimo apimtis) – 1 |

(138)

Kaip nurodyta ginčijamo reglamento 4 lentelėje, patikslinta svertinės vertės nustatymo metodika buvo grindžiama ne bendradarbiaujančių bendrovių nurodyta apimtimi, o bendra MVĮ ir didelių bendrovių pardavimo apimtimi, kaip parodyta toliau pateiktoje lentelėje. Konkretūs naudoti pagrindiniai duomenys pateikti 12 lentelėje.

12 lentelė

12 lentelė

MVĮ pardavimo, palyginti su visu Sąjungos pardavimu, dalis (%)

MVĮ pardavimo, palyginti su visu Sąjungos pardavimu, dalis (%)

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Sąjungos pardavimo apimtis, nurodyta ginčijamo reglamento 8 lentelės punktuose

14 834 175

14 738 216

14 532 627

14 584 104

Ginčijamo reglamento 4 lentelėje nurodyta MVĮ pardavimo dalis, palyginti su visu Sąjungos pardavimu

16,9  %

15,3  %

13,7  %

13,2  %

Didelių bendrovių dalis, palyginti su visu Sąjungos pardavimu

83,1  %

84,7  %

86,3  %

86,8  %

atrinktų MVĮ pardavimo apimtis vienetais

91 700

84 500

79 300

74 600

atrinktų MVĮ %, palyginti su visa MVĮ pardavimo apimtimi

3,6  %

3,7  %

3,9  %

3,8  %

atrinktų didelių bendrovių %, palyginti su visa didelių bendrovių apimtimi

[20 –45 ]

[20 –45 ]

[20 –45 ]

[20 –45 ]

Taikytas svertinės vertės koeficientas

[4,5 –11,3 ]

[4,3 –11,0 ]

[4,0 –10,3 ]

[4,2 –10,6 ]

Svertinės vertės koeficientas

= (atrinktų didelių bendrovių % x visa MVĮ pardavimo apimtis)/(atrinktų MVĮ pardavimo apimtis) – 1

10.5.   Tyrime bendradarbiavusių MVĮ pardavimo apimtis

Tyrime bendradarbiavusių MVĮ pardavimo apimtis

| (139) | Komisija priminė, kad, gavusi tinkamai pagrįstus prašymus, visiems skundo pateikėjams tyrimo metu suteikė anonimiškumą. Be to, siekiant dar labiau apsaugoti tokį anonimiškumą, nustatant patikslintas svertines vertes naudotas koeficientas buvo pagrįstas tik bendru Sąjungos pardavimu, įskaitant bendrą MVĮ pardavimą, o ne tik bendradarbiaujančių MVĮ pardavimo apimtimi. Todėl tiksli bendradarbiaujančių MVĮ pardavimo apimtis pati savaime nebuvo esminis faktas ar aplinkybė, kuria remdamasi Komisija nustatė Sąjungos pramonės žalos rodiklius. Vis dėlto Bendrasis Teismas sprendimo 256 punkte nusprendė, kad Komisija konkrečiai nepaaiškino, kaip apibendrintų duomenų atskleidimas galėtų atskleisti tam tikrų skundo pateikėjų tapatybę. |
| --- | --- |

(139)

Komisija priminė, kad, gavusi tinkamai pagrįstus prašymus, visiems skundo pateikėjams tyrimo metu suteikė anonimiškumą. Be to, siekiant dar labiau apsaugoti tokį anonimiškumą, nustatant patikslintas svertines vertes naudotas koeficientas buvo pagrįstas tik bendru Sąjungos pardavimu, įskaitant bendrą MVĮ pardavimą, o ne tik bendradarbiaujančių MVĮ pardavimo apimtimi. Todėl tiksli bendradarbiaujančių MVĮ pardavimo apimtis pati savaime nebuvo esminis faktas ar aplinkybė, kuria remdamasi Komisija nustatė Sąjungos pramonės žalos rodiklius. Vis dėlto Bendrasis Teismas sprendimo 256 punkte nusprendė, kad Komisija konkrečiai nepaaiškino, kaip apibendrintų duomenų atskleidimas galėtų atskleisti tam tikrų skundo pateikėjų tapatybę.

| (140) | Komisija laikėsi nuomonės, kad tam tikrais atvejais atskleidus apibendrintus duomenis iš tiesų gali būti neatskleista skundo pateikėjų tapatybė. Taip galėtų būti, pavyzdžiui, pramonės sektoriuje, kuriame bendrovių pardavimo apimtis pasiskirsčiusi netolygiai, o kiekvieno veiklos vykdytojo rinkos dalis yra nedidelė. Tačiau nagrinėjamu atveju Sąjungos pramonę sudarė kelios didelės bendrovių grupės ir daugiau nei 380 MVĮ. Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 129 konstatuojamojoje dalyje, didelės bendrovių grupės sudarė maždaug 85 % Sąjungos pardavimo. Todėl atskleidus tikslią MVĮ pardavimo apimtį (ar net intervalus), kitos šalys būtų galėjusios padaryti išvadą, kurią skundo pateikėjų dalį sudaro didieji Sąjungos gamintojai, ir galiausiai būtų buvę galima nustatyti tuos didžiuosius Sąjungos gamintojus, kurie bendradarbiavo atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas ginčijamas reglamentas. Todėl, atidžiai iš naujo išnagrinėjusi turimus duomenis, Komisija padarė išvadą, kad atskleidus tikslią tyrime bendradarbiavusių MVĮ pardavimo apimtį (ar net intervalą) būtų kilęs pavojus skundo pateikėjų anonimiškumui. |
| --- | --- |

(140)

Komisija laikėsi nuomonės, kad tam tikrais atvejais atskleidus apibendrintus duomenis iš tiesų gali būti neatskleista skundo pateikėjų tapatybė. Taip galėtų būti, pavyzdžiui, pramonės sektoriuje, kuriame bendrovių pardavimo apimtis pasiskirsčiusi netolygiai, o kiekvieno veiklos vykdytojo rinkos dalis yra nedidelė. Tačiau nagrinėjamu atveju Sąjungos pramonę sudarė kelios didelės bendrovių grupės ir daugiau nei 380 MVĮ. Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 129 konstatuojamojoje dalyje, didelės bendrovių grupės sudarė maždaug 85 % Sąjungos pardavimo. Todėl atskleidus tikslią MVĮ pardavimo apimtį (ar net intervalus), kitos šalys būtų galėjusios padaryti išvadą, kurią skundo pateikėjų dalį sudaro didieji Sąjungos gamintojai, ir galiausiai būtų buvę galima nustatyti tuos didžiuosius Sąjungos gamintojus, kurie bendradarbiavo atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas ginčijamas reglamentas. Todėl, atidžiai iš naujo išnagrinėjusi turimus duomenis, Komisija padarė išvadą, kad atskleidus tikslią tyrime bendradarbiavusių MVĮ pardavimo apimtį (ar net intervalą) būtų kilęs pavojus skundo pateikėjų anonimiškumui.

| (141) | Po faktų atskleidimo CRIA pakartojo savo tvirtinimą, kad Komisija turėjo pateikti tikslią MVĮ, kurios bendradarbiavo atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas ginčijamas reglamentas, pardavimo apimtį. |
| --- | --- |

(141)

Po faktų atskleidimo CRIA pakartojo savo tvirtinimą, kad Komisija turėjo pateikti tikslią MVĮ, kurios bendradarbiavo atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas ginčijamas reglamentas, pardavimo apimtį.

| (142) | Komisija laikėsi nuomonės, kad atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas ginčijamas reglamentas, buvo galima sužinoti tyrime bendradarbiavusių MVĮ pardavimo apimtį iš atrankos formų, kurias užpildė visos bendradarbiaujančios bendrovės ir su kuriomis buvo galima susipažinti atviroje bylos versijoje. Su atrankos formomis atitinkamai galėjo susipažinti visos suinteresuotosios šalys. Be to, kaip nurodyta 139 konstatuojamojoje dalyje, nustatant MVĮ koeficientą nebuvo atsižvelgta į tikslią bendradarbiaujančių MVĮ pardavimo apimtį; priešingai, siekdama nustatyti patikslintas svertines vertes, Komisija naudojo tik bendrą Sąjungos pardavimo apimtį. Taigi tiksli bendradarbiaujančių MVĮ apimtis nebuvo vienas iš esminių faktų, naudojamų patikslintoms vertėms nustatyti. Galiausiai, kaip paaiškinta 140 konstatuojamojoje dalyje, atskleidus šiuos duomenis būtų kilęs pavojus skundo pateikėjų anonimiškumui. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(142)

Komisija laikėsi nuomonės, kad atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas ginčijamas reglamentas, buvo galima sužinoti tyrime bendradarbiavusių MVĮ pardavimo apimtį iš atrankos formų, kurias užpildė visos bendradarbiaujančios bendrovės ir su kuriomis buvo galima susipažinti atviroje bylos versijoje. Su atrankos formomis atitinkamai galėjo susipažinti visos suinteresuotosios šalys. Be to, kaip nurodyta 139 konstatuojamojoje dalyje, nustatant MVĮ koeficientą nebuvo atsižvelgta į tikslią bendradarbiaujančių MVĮ pardavimo apimtį; priešingai, siekdama nustatyti patikslintas svertines vertes, Komisija naudojo tik bendrą Sąjungos pardavimo apimtį. Taigi tiksli bendradarbiaujančių MVĮ apimtis nebuvo vienas iš esminių faktų, naudojamų patikslintoms vertėms nustatyti. Galiausiai, kaip paaiškinta 140 konstatuojamojoje dalyje, atskleidus šiuos duomenis būtų kilęs pavojus skundo pateikėjų anonimiškumui. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

11.   GALUTINĖS PRIEMONĖS

GALUTINĖS PRIEMONĖS

| (143) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, importuojamam nagrinėjamajam produktui turėtų būti vėl nustatytas galutinis antidempingo muitas, lygus mažesniam iš nustatytų dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesnio muito taisykle. Šiuo atveju visiems nagrinėjamiesiems eksportuojantiems gamintojams turėtų būti nustatyta galutinė antidempingo muito norma, lygi nustatytiems žalos skirtumams. |
| --- | --- |

(143)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, importuojamam nagrinėjamajam produktui turėtų būti vėl nustatytas galutinis antidempingo muitas, lygus mažesniam iš nustatytų dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesnio muito taisykle. Šiuo atveju visiems nagrinėjamiesiems eksportuojantiems gamintojams turėtų būti nustatyta galutinė antidempingo muito norma, lygi nustatytiems žalos skirtumams.

| (144) | Pabrėžiama, kad antisubsidijų tyrimas vykdytas lygiagrečiai su antidempingo tyrimu. Pagal Reglamento (ES) 2016/1037 24 straipsnio 1 dalį, atsižvelgiant į mažesnio muito taisyklę ir tai, kad galutinės subsidijų normos yra mažesnės už žalos pašalinimo lygį, būtų tikslinga nustatyti patvirtintų galutinių subsidijų normų dydžio galutinį kompensacinį muitą ir tada nustatyti galutinį antidempingo muitą, kuris neviršytų atitinkamo žalos pašalinimo lygio. |
| --- | --- |

(144)

Pabrėžiama, kad antisubsidijų tyrimas vykdytas lygiagrečiai su antidempingo tyrimu. Pagal Reglamento (ES) 2016/1037 24 straipsnio 1 dalį, atsižvelgiant į mažesnio muito taisyklę ir tai, kad galutinės subsidijų normos yra mažesnės už žalos pašalinimo lygį, būtų tikslinga nustatyti patvirtintų galutinių subsidijų normų dydžio galutinį kompensacinį muitą ir tada nustatyti galutinį antidempingo muitą, kuris neviršytų atitinkamo žalos pašalinimo lygio.

| (145) | Kaip paaiškinta ginčijamo reglamento 335–343 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nusprendė, kad fiksuoto dydžio muitai yra tinkama priemonių forma. |
| --- | --- |

(145)

Kaip paaiškinta ginčijamo reglamento 335–343 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nusprendė, kad fiksuoto dydžio muitai yra tinkama priemonių forma.

| (146) | Po faktų atskleidimo ir papildomo faktų atskleidimo CRIA tvirtino, kad Komisija, nustatydama priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumus, kaip vardiklį naudojo nenuoseklias CIF vertes. Abu skirtumai turėjo būti nustatyti pagal vardiklį, naudotą priverstinio kainų mažinimo skirtumui apskaičiuoti. |
| --- | --- |

(146)

Po faktų atskleidimo ir papildomo faktų atskleidimo CRIA tvirtino, kad Komisija, nustatydama priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumus, kaip vardiklį naudojo nenuoseklias CIF vertes. Abu skirtumai turėjo būti nustatyti pagal vardiklį, naudotą priverstinio kainų mažinimo skirtumui apskaičiuoti.

| (147) | Kaip Komisija nurodė 9 skirsnyje, eksporto kaina, naudota priverstinio kainų mažinimo skirtumui apskaičiuoti, buvo nustatyta iš atrinktų eksportuojančių gamintojų pardavimo pirmiems nepriklausomiems pirkėjams kainos atimant visas Sąjungoje patirtas išlaidas (kurios priklausė nuo kiekvienam sandoriui taikomų sąlygų „Incoterms“), kad būtų nustatyta vertė Sąjungos pasienyje. Pavyzdžiui, buvo atimtos vežimo Sąjungoje išlaidos. Prireikus prie šios vertės buvo pridėti muitai ir išlaidos po importo. Taip buvo nustatyta CIF iškrauto produkto kaina, kuri buvo lyginama su panašiai pakoreguota Sąjungos gamintojų pardavimo kaina, siekiant nustatyti priverstinio kainų mažinimo skirtumą, kuris buvo išreikštas Sąjungos pardavimo kainos procentine dalimi. |
| --- | --- |

(147)

Kaip Komisija nurodė 9 skirsnyje, eksporto kaina, naudota priverstinio kainų mažinimo skirtumui apskaičiuoti, buvo nustatyta iš atrinktų eksportuojančių gamintojų pardavimo pirmiems nepriklausomiems pirkėjams kainos atimant visas Sąjungoje patirtas išlaidas (kurios priklausė nuo kiekvienam sandoriui taikomų sąlygų „Incoterms“), kad būtų nustatyta vertė Sąjungos pasienyje. Pavyzdžiui, buvo atimtos vežimo Sąjungoje išlaidos. Prireikus prie šios vertės buvo pridėti muitai ir išlaidos po importo. Taip buvo nustatyta CIF iškrauto produkto kaina, kuri buvo lyginama su panašiai pakoreguota Sąjungos gamintojų pardavimo kaina, siekiant nustatyti priverstinio kainų mažinimo skirtumą, kuris buvo išreikštas Sąjungos pardavimo kainos procentine dalimi.

| (148) | Priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas pagal produkto rūšis buvo nustatytas taip:






  — | skaitiklis apskaičiuotas lyginant tą pačią CIF iškrauto produkto kainą (naudotą priverstinio kainų mažinimo skirtumui apskaičiuoti) su Sąjungos pramonės tiksline kaina; |
| --- | --- | --- |

(148)

Priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas pagal produkto rūšis buvo nustatytas taip:

—

skaitiklis apskaičiuotas lyginant tą pačią CIF iškrauto produkto kainą (naudotą priverstinio kainų mažinimo skirtumui apskaičiuoti) su Sąjungos pramonės tiksline kaina;

| — | vardiklis buvo Sąjungos CIF muitinė vertė, kurią nurodė atrinkti eksportuojantys gamintojai. |
| --- | --- |

—

vardiklis buvo Sąjungos CIF muitinė vertė, kurią nurodė atrinkti eksportuojantys gamintojai.

| (149) | Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį vardiklio vertė, naudojama nustatant priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumą ir dempingo skirtumą, turėtų būti tokia pati palyginimo tikslais, kad būtų galima taikyti mažesnio muito taisyklę. Šis palyginimas atliekamas siekiant nustatyti procentinę dalį, kuria muitinėje deklaruota importo kaina turi būti padidinta taikant antidempingo muitus, kad būtų panaikintas anksčiau apskaičiuotos priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis arba dempingo sumos poveikis. Akivaizdu, kad, kadangi muitas bus taikomas deklaruotai Sąjungos CIF muitinei vertei, toks muitas matematiškai turi būti išreikštas tos pačios minėtos CIF kainos, kuri, kaip paaiškinta pirmiau, yra muito taikymo muitinėje pagrindas, procentine dalimi. Būtų nelogiška ir matematiškai klaidinga apskaičiuoti procentinę dalį remiantis viena verte, kuri naudojama kaip vardiklis, ir gautą procentinę dalį taikyti kitai vertei. |
| --- | --- |

(149)

Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį vardiklio vertė, naudojama nustatant priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumą ir dempingo skirtumą, turėtų būti tokia pati palyginimo tikslais, kad būtų galima taikyti mažesnio muito taisyklę. Šis palyginimas atliekamas siekiant nustatyti procentinę dalį, kuria muitinėje deklaruota importo kaina turi būti padidinta taikant antidempingo muitus, kad būtų panaikintas anksčiau apskaičiuotos priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis arba dempingo sumos poveikis. Akivaizdu, kad, kadangi muitas bus taikomas deklaruotai Sąjungos CIF muitinei vertei, toks muitas matematiškai turi būti išreikštas tos pačios minėtos CIF kainos, kuri, kaip paaiškinta pirmiau, yra muito taikymo muitinėje pagrindas, procentine dalimi. Būtų nelogiška ir matematiškai klaidinga apskaičiuoti procentinę dalį remiantis viena verte, kuri naudojama kaip vardiklis, ir gautą procentinę dalį taikyti kitai vertei.

| (150) | Atsižvelgdama į pateiktas pastabas, Komisija dar kartą išnagrinėjo atskleistus skaičiavimus ir patvirtino, kad vardiklio verčių nustatymo metodika buvo teisinga. Todėl Komisija atmetė tvirtinimą, kad naudotos CIF vertės buvo nenuoseklios ir kad CIF iškrauto produkto kaina, kuri, viena vertus, buvo lyginama su Sąjungos kaina priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimo tikslais, ir, kita vertus, CIF vertė, naudota kaip vardiklis priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumui ir dempingo skirtumui nustatyti, turėtų būti ta pati. |
| --- | --- |

(150)

Atsižvelgdama į pateiktas pastabas, Komisija dar kartą išnagrinėjo atskleistus skaičiavimus ir patvirtino, kad vardiklio verčių nustatymo metodika buvo teisinga. Todėl Komisija atmetė tvirtinimą, kad naudotos CIF vertės buvo nenuoseklios ir kad CIF iškrauto produkto kaina, kuri, viena vertus, buvo lyginama su Sąjungos kaina priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimo tikslais, ir, kita vertus, CIF vertė, naudota kaip vardiklis priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumui ir dempingo skirtumui nustatyti, turėtų būti ta pati.

| (151) | CRIA tvirtino, kad Komisija, nustatydama fiksuotą muitą, taikė klaidingą metodiką, nes žalos skirtumo procentinė dalis buvo ekstrapoliuota nustatant muitą vienai padangai pagal bendrą importo apimtį, užuot naudojus tik atitinkamų rūšių produktų kiekį, kuris iš pradžių buvo naudojamas apskaičiuojant žalos skirtumą. |
| --- | --- |

(151)

CRIA tvirtino, kad Komisija, nustatydama fiksuotą muitą, taikė klaidingą metodiką, nes žalos skirtumo procentinė dalis buvo ekstrapoliuota nustatant muitą vienai padangai pagal bendrą importo apimtį, užuot naudojus tik atitinkamų rūšių produktų kiekį, kuris iš pradžių buvo naudojamas apskaičiuojant žalos skirtumą.

| (152) | Komisija taikė tą pačią metodiką, kaip ir ginčijamame reglamente, kurios Bendrasis Teismas nepripažino negaliojančia. Bet kuriuo atveju Komisija pažymėjo, kad antidempingo priemonės turi turėti lygiavertį taisomąjį poveikį nepriklausomai nuo jų formos. Neginčijama, kad, jei muitas būtų buvęs ad valorem priemonė, ad valorem muitas būtų taikomas visam importuojamam produktui ir visoms nagrinėjamojo produkto rūšims, neatsižvelgiant į tai, ar nustatant priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis arba dempingo sumą buvo atsižvelgta į konkrečią rūšį. Todėl tais atvejais, kai nusprendžiama muitą išreikšti konkrečia suma, toks konkretus muitas turi būti grindžiamas viso importuoto nagrinėjamojo produkto pardavimu per atitinkamą tiriamąjį laikotarpį, nes jis bus taikomas visam visų rūšių importuojamam produktui lygiai taip pat, kaip ir lygiavertis ad valorem muitas. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad tikslinga atsižvelgti į bendrą importo apimtį, kaip tai būtų daroma, jei būtų taikomas ad valorem muitas. Todėl ji šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(152)

Komisija taikė tą pačią metodiką, kaip ir ginčijamame reglamente, kurios Bendrasis Teismas nepripažino negaliojančia. Bet kuriuo atveju Komisija pažymėjo, kad antidempingo priemonės turi turėti lygiavertį taisomąjį poveikį nepriklausomai nuo jų formos. Neginčijama, kad, jei muitas būtų buvęs ad valorem priemonė, ad valorem muitas būtų taikomas visam importuojamam produktui ir visoms nagrinėjamojo produkto rūšims, neatsižvelgiant į tai, ar nustatant priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis arba dempingo sumą buvo atsižvelgta į konkrečią rūšį. Todėl tais atvejais, kai nusprendžiama muitą išreikšti konkrečia suma, toks konkretus muitas turi būti grindžiamas viso importuoto nagrinėjamojo produkto pardavimu per atitinkamą tiriamąjį laikotarpį, nes jis bus taikomas visam visų rūšių importuojamam produktui lygiai taip pat, kaip ir lygiavertis ad valorem muitas. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad tikslinga atsižvelgti į bendrą importo apimtį, kaip tai būtų daroma, jei būtų taikomas ad valorem muitas. Todėl ji šį tvirtinimą atmetė.

ad valorem

ad valorem

ad valorem

ad valorem

| (153) | Po papildomo faktų atskleidimo CRIA tvirtino, kad Komisija padarė klaidą nustatydama „Zhongce Rubber Group Co, Ltd“ muito dydį. |
| --- | --- |

(153)

Po papildomo faktų atskleidimo CRIA tvirtino, kad Komisija padarė klaidą nustatydama „Zhongce Rubber Group Co, Ltd“ muito dydį.

| (154) | 2023 m. sausio 31 d. pranešime byloje Komisija paaiškino, kad ji atsižvelgė į 32,39 % žalos pašalinimo lygį, taikytą „Zhongce Rubber Group Co, Ltd“. laikotarpiu iki įsigaliojant reglamentui, kuriuo buvo nustatyti kompensaciniai muitai (nuo 2018 m. gegužės 8 d. iki 2018 m. lapkričio 12 d.). Taigi atitinkamas fiksuoto dydžio muitas tuo laikotarpiu buvo 49,31 EUR/vnt. Tačiau nuo 2018 m. lapkričio 13 d., kai įsigaliojo Reglamentas (ES) 2018/1690, kuriuo buvo atitinkamai iš dalies pakeistas ginčijamas reglamentas, Komisija, kiek tai susiję su subsidijų tyrimu, „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ taikė didesnį 55,07 % žalos skirtumą, nes ji bendradarbiavo atliekant antidempingo tyrimą, bet nebendradarbiavo atliekant antisubsidijų tyrimą. Todėl dempingo skirtumas buvo lygus nuliui, o subsidijos norma buvo 51,8 %, t. y. 57,28 EUR/vnt. fiksuoto dydžio kompensacinio muito. CRIA pastabų dėl šio paaiškinimo nebuvo gauta. Todėl CRIA tvirtinimas, kad Komisija padarė klaidą apskaičiuodama žalos pašalinimo lygį šiai bendrovei, buvo atmestas. |
| --- | --- |

(154)

2023 m. sausio 31 d. pranešime byloje Komisija paaiškino, kad ji atsižvelgė į 32,39 % žalos pašalinimo lygį, taikytą „Zhongce Rubber Group Co, Ltd“. laikotarpiu iki įsigaliojant reglamentui, kuriuo buvo nustatyti kompensaciniai muitai (nuo 2018 m. gegužės 8 d. iki 2018 m. lapkričio 12 d.). Taigi atitinkamas fiksuoto dydžio muitas tuo laikotarpiu buvo 49,31 EUR/vnt. Tačiau nuo 2018 m. lapkričio 13 d., kai įsigaliojo Reglamentas (ES) 2018/1690, kuriuo buvo atitinkamai iš dalies pakeistas ginčijamas reglamentas, Komisija, kiek tai susiję su subsidijų tyrimu, „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ taikė didesnį 55,07 % žalos skirtumą, nes ji bendradarbiavo atliekant antidempingo tyrimą, bet nebendradarbiavo atliekant antisubsidijų tyrimą. Todėl dempingo skirtumas buvo lygus nuliui, o subsidijos norma buvo 51,8 %, t. y. 57,28 EUR/vnt. fiksuoto dydžio kompensacinio muito. CRIA pastabų dėl šio paaiškinimo nebuvo gauta. Todėl CRIA tvirtinimas, kad Komisija padarė klaidą apskaičiuodama žalos pašalinimo lygį šiai bendrovei, buvo atmestas.

| (155) | Po faktų atskleidimo CRIA taip pat teigė, kad muito dydis trims bendrovėms, t. y. „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“, „Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“ ir „Hefei Wanli Tire Co., Ltd“, taip pat turėtų būti sumažintas, nes Komisija tinkamai neįgyvendino Bendrojo Teismo sprendimo 190–192 dalių. |
| --- | --- |

(155)

Po faktų atskleidimo CRIA taip pat teigė, kad muito dydis trims bendrovėms, t. y. „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“, „Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“ ir „Hefei Wanli Tire Co., Ltd“, taip pat turėtų būti sumažintas, nes Komisija tinkamai neįgyvendino Bendrojo Teismo sprendimo 190–192 dalių.

| (156) | Kaip paaiškinta 70 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nustatė, kad be koregavimo, kuris buvo atliktas prie eksportuojančių gamintojų eksporto kainos pridedant, kai taikoma, PBA išlaidas ir pelną, anksčiau atimtus pagal analogiją taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, daugiau koregavimų nereikia. Iš tiesų, kaip nurodyta 72, 73 ir 88 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nustatė, kad nebuvo jokių problemų dėl teisingo netiesioginio ir tiesioginio pardavimo ar skirtingų rūšių pirkėjų palyginimo. Todėl, panašiai kaip ir ginčijamame reglamente taikyta metodika, siekiant nustatyti žalos skirtumus atrinktų eksportuojančių gamintojų tiesioginis pardavimas pagal produkto rūšis buvo palygintas su atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimu. Tai taip pat buvo taikoma apskaičiuojant muitą kitiems eksportuotojams, kuris „Xingyuan“ grupės, vykdžiusios tik tiesioginį pardavimą, atveju buvo grindžiamas 55,1 % žalos skirtumu. Tuo remdamasi Komisija nustatė, kad „Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“ ir „Hefei Wanli Tire Co., Ltd“ taikomi kitiems eksportuotojams nustatyti antidempingo ir kompensaciniai muitai bei „Weifang Yuelong“ taikomas kitiems eksportuotojams nustatytas kompensacinis muitas turėtų likti nepakitę. Todėl Komisija nusprendė, kad jos išvados atitinka Bendrojo Teismo sprendimo 190–192 punktus, ir atmetė šį tvirtinimą. |
| --- | --- |

(156)

Kaip paaiškinta 70 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nustatė, kad be koregavimo, kuris buvo atliktas prie eksportuojančių gamintojų eksporto kainos pridedant, kai taikoma, PBA išlaidas ir pelną, anksčiau atimtus pagal analogiją taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, daugiau koregavimų nereikia. Iš tiesų, kaip nurodyta 72, 73 ir 88 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nustatė, kad nebuvo jokių problemų dėl teisingo netiesioginio ir tiesioginio pardavimo ar skirtingų rūšių pirkėjų palyginimo. Todėl, panašiai kaip ir ginčijamame reglamente taikyta metodika, siekiant nustatyti žalos skirtumus atrinktų eksportuojančių gamintojų tiesioginis pardavimas pagal produkto rūšis buvo palygintas su atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimu. Tai taip pat buvo taikoma apskaičiuojant muitą kitiems eksportuotojams, kuris „Xingyuan“ grupės, vykdžiusios tik tiesioginį pardavimą, atveju buvo grindžiamas 55,1 % žalos skirtumu. Tuo remdamasi Komisija nustatė, kad „Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“ ir „Hefei Wanli Tire Co., Ltd“ taikomi kitiems eksportuotojams nustatyti antidempingo ir kompensaciniai muitai bei „Weifang Yuelong“ taikomas kitiems eksportuotojams nustatytas kompensacinis muitas turėtų likti nepakitę. Todėl Komisija nusprendė, kad jos išvados atitinka Bendrojo Teismo sprendimo 190–192 punktus, ir atmetė šį tvirtinimą.

| (157) | Po faktų atskleidimo Komisija nustatė, kad fiksuoto dydžio muitas, pagrįstas „Aeolus“/„Pirelli“ nustatytu žalos skirtumu, yra neteisingas. Žalos skirtumas buvo sumažintas nuo 29,79 % iki 27,56 % ir apie tai pranešta visoms šalims. |
| --- | --- |

(157)

Po faktų atskleidimo Komisija nustatė, kad fiksuoto dydžio muitas, pagrįstas „Aeolus“/„Pirelli“ nustatytu žalos skirtumu, yra neteisingas. Žalos skirtumas buvo sumažintas nuo 29,79 % iki 27,56 % ir apie tai pranešta visoms šalims.

| (158) | Po papildomo faktų atskleidimo CRIA tvirtino, kad Komisija padarė klaidą nustatydama „Hankook“ grupės muito dydį. |
| --- | --- |

(158)

Po papildomo faktų atskleidimo CRIA tvirtino, kad Komisija padarė klaidą nustatydama „Hankook“ grupės muito dydį.

| (159) | Išnagrinėjusi šį tvirtinimą, Komisija iš tiesų nustatė rašybos klaidą ir ištaisė „Hankook“ grupės žalos skirtumą iš 11,18 % į 10,31 %. |
| --- | --- |

(159)

Išnagrinėjusi šį tvirtinimą, Komisija iš tiesų nustatė rašybos klaidą ir ištaisė „Hankook“ grupės žalos skirtumą iš 11,18 % į 10,31 %.

| (160) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, galutiniai antidempingo muitų tarifai turėtų būti tokie:













  Bendrovė | Dempingo skirtumas | Subsidijos norma | Žalos skirtumas | Kompensacinis muitas | Antidempingo muitas | Fiksuoto dydžio kompensacinis muitas | Fiksuoto dydžio antidempingo muitas (46) | Fiksuoto dydžio antidempingo muitas (47) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GITI grupė | 56,8  % | 7,74  % | 28,51  % | 7,74  % | 20,77  % | 11,07 | 35,74 | 46,81 |
| „Hankook“ grupė | 60,1  % | 2,06  % | 10,31  % | 2,06  % | 8,25  % | 3,75 | 17,37 | 21,12 |
| „Aeolus“/„Pirelli“ | 85,0  % | 32,85  % | 27,56  % | 27,56  % | 0 | 39,77 | 0 | 39,77 |
| Kitos antisubsidijų ir antidempingo tyrimuose bendradarbiavusios bendrovės, išvardytos priede | 71,5  % | 18,01  % | 23,15  % | 18,01  % | 5,14  % | 27,69 | 10,29 | 37,98 |
| „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ (48) | 71,5  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 0 | 57,28 | 0 | 49,31 |
| „Weifang Yuelong Rubber“; „Hefei Wanli Tire Co., Ltd“ (49) | 106,7  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 3,99  % | 57,28 | 4,48 | 61,76 |

(160)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, galutiniai antidempingo muitų tarifai turėtų būti tokie:

Bendrovė

Dempingo skirtumas

Subsidijos norma

Žalos skirtumas

Kompensacinis muitas

Antidempingo muitas

Fiksuoto dydžio kompensacinis muitas

Fiksuoto dydžio antidempingo muitas (46)

46

Fiksuoto dydžio antidempingo muitas (47)

47

GITI grupė

56,8  %

7,74  %

28,51  %

7,74  %

20,77  %

11,07

35,74

46,81

„Hankook“ grupė

60,1  %

2,06  %

10,31  %

2,06  %

8,25  %

3,75

17,37

21,12

„Aeolus“/„Pirelli“

85,0  %

32,85  %

27,56  %

27,56  %

0

39,77

0

39,77

Kitos antisubsidijų ir antidempingo tyrimuose bendradarbiavusios bendrovės, išvardytos priede

71,5  %

18,01  %

23,15  %

18,01  %

5,14  %

27,69

10,29

37,98

„Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ (48)

48

71,5  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

0

57,28

0

49,31

„Weifang Yuelong Rubber“; „Hefei Wanli Tire Co., Ltd“ (49)

49

106,7  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

3,99  %

57,28

4,48

61,76

| (161) | Patikslinto dydžio antidempingo muitai taikomi be jokių pertraukų nuo laikinojo reglamento įsigaliojimo (t. y. nuo 2018 m. gegužės 8 d.). |
| --- | --- |

(161)

Patikslinto dydžio antidempingo muitai taikomi be jokių pertraukų nuo laikinojo reglamento įsigaliojimo (t. y. nuo 2018 m. gegužės 8 d.).

| (162) | Be to, laikotarpiu iki galutinio antisubsidijų reglamento įsigaliojimo (t. y. laikotarpiu nuo 2018 m. gegužės 8 d. iki 2018 m. lapkričio 12 d.) būtina taikyti kitokio dydžio antidempingo muitus. Šiuo laikotarpiu taikomas muitas yra lygus visoms nagrinėjamosioms bendrovėms nustatytam žalos skirtumui. |
| --- | --- |

(162)

Be to, laikotarpiu iki galutinio antisubsidijų reglamento įsigaliojimo (t. y. laikotarpiu nuo 2018 m. gegužės 8 d. iki 2018 m. lapkričio 12 d.) būtina taikyti kitokio dydžio antidempingo muitus. Šiuo laikotarpiu taikomas muitas yra lygus visoms nagrinėjamosioms bendrovėms nustatytam žalos skirtumui.

| (163) | Nors bylose T-30/19 ir T-72/19 pareiškėjai buvo tik „Aeolus Tyre Co, Ltd“ ir „Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co, Ltd“, Komisija laikėsi nuomonės, kad pakoreguotas muitas taikomas visoms atitinkamoms grupėms. „Aeolus“ grupės atveju nagrinėjamieji eksportuojantys gamintojai yra: „Aeolus Tyre Co., Ltd“, „Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd“; „Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd“ ir „Pirelli Tyre Co., Ltd“. „Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“ atveju nagrinėjamieji eksportuojantys gamintojai yra: „Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“ ir „Shanghai Huayi Group Corp. Ltd“. |
| --- | --- |

(163)

Nors bylose T-30/19 ir T-72/19 pareiškėjai buvo tik „Aeolus Tyre Co, Ltd“ ir „Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co, Ltd“, Komisija laikėsi nuomonės, kad pakoreguotas muitas taikomas visoms atitinkamoms grupėms. „Aeolus“ grupės atveju nagrinėjamieji eksportuojantys gamintojai yra: „Aeolus Tyre Co., Ltd“, „Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd“; „Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd“ ir „Pirelli Tyre Co., Ltd“. „Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“ atveju nagrinėjamieji eksportuojantys gamintojai yra: „Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“ ir „Shanghai Huayi Group Corp. Ltd“.

| (164) | Muitinėms nurodoma pagal taikomus muitų teisės aktus surinkti atitinkamą sumą, susijusią su nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų importu, ir grąžinti visas surinktas permokėtas sumas. |
| --- | --- |

(164)

Muitinėms nurodoma pagal taikomus muitų teisės aktus surinkti atitinkamą sumą, susijusią su nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų importu, ir grąžinti visas surinktas permokėtas sumas.

| (165) | Šiuo reglamentu nekeičiamos muito normos eksportuojantiems gamintojams, kurie nebuvo įtraukti į pranešimą apie tyrimų atnaujinimą ir registracijos reglamentą. Todėl jų muitai liko nepakitę, o šios bendrovės nebuvo įvardytos šiame reglamente. |
| --- | --- |

(165)

Šiuo reglamentu nekeičiamos muito normos eksportuojantiems gamintojams, kurie nebuvo įtraukti į pranešimą apie tyrimų atnaujinimą ir registracijos reglamentą. Todėl jų muitai liko nepakitę, o šios bendrovės nebuvo įvardytos šiame reglamente.

| (166) | Po faktų atskleidimo „Hämmerling“ tvirtino, kad, kadangi Komisija ketino vėl nustatyti muitus pasibaigus Sąjungos muitinės kodekse numatytam trejų metų senaties terminui, ji taip pat turėtų nurodyti, kad vėl nustatytų ir anksčiau taikytų muitų skirtumas taip pat turėtų būti grąžinamas pasibaigus trejų metų senaties terminui. |
| --- | --- |

(166)

Po faktų atskleidimo „Hämmerling“ tvirtino, kad, kadangi Komisija ketino vėl nustatyti muitus pasibaigus Sąjungos muitinės kodekse numatytam trejų metų senaties terminui, ji taip pat turėtų nurodyti, kad vėl nustatytų ir anksčiau taikytų muitų skirtumas taip pat turėtų būti grąžinamas pasibaigus trejų metų senaties terminui.

| (167) | Komisija visų pirma priminė, kad pagal suformuotą jurisprudenciją Sąjungos muitinės kodeksu nedraudžiama Komisijai priimti reglamentą, kuriuo pakartotinai nustatomas galutinis antidempingo arba kompensacinis muitas ilgesniam nei trejų metų laikotarpiui (50). |
| --- | --- |

(167)

Komisija visų pirma priminė, kad pagal suformuotą jurisprudenciją Sąjungos muitinės kodeksu nedraudžiama Komisijai priimti reglamentą, kuriuo pakartotinai nustatomas galutinis antidempingo arba kompensacinis muitas ilgesniam nei trejų metų laikotarpiui (50).

50

| (168) | Be to, kaip paaiškinta 164 konstatuojamojoje dalyje, muitinės pagal taikomus muitų teisės aktus surenka atitinkamą sumą, susijusią su nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų importu, ir grąžina visas surinktas permokėtas sumas. Byloje T-440/20 Bendrasis Teismas paaiškino, kad taikomi muitų teisės aktai yra, inter alia, Sąjungos muitinės kodekso 101 straipsnio 1 dalis, 102 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, 103 straipsnio 1 dalis ir 104 straipsnio 2 dalis. Pagal šias nuostatas mokėtiną muito sumą turi nustatyti kompetentinga muitinė, kuri yra atsakinga už pranešimą apie skolą muitinei, išskyrus atvejus, kai nuo šios skolos atsiradimo dienos praėjo treji metai. Teismas taip pat patikslino, kad „iš to išplaukia, kad Sąjungos muitinės kodekso 103 straipsnio 1 dalyje įtvirtinta taisyklė iš tiesų ne tik užkerta kelią pranešti skolininkui apie muito sumą pasibaigus trejų metų laikotarpiui nuo jo skolos muitinei atsiradimo dienos, bet ir lemia, kad pasibaigus šiam laikotarpiui pačiai skolai muitinei pradedamas taikyti senaties terminas. Tačiau ta taisyklė taikoma tik pranešant skolininkui apie muitų sumą, todėl jos įgyvendinimas priklauso tik nacionalinių muitinių, kurios yra kompetentingos pateikti tokį pranešimą, kompetencijai“ (51). Todėl Komisija patvirtino, kad nagrinėjamoje byloje taikytinas trejų metų senaties terminas grąžinimui, ir prašymą atmetė. |
| --- | --- |

(168)

Be to, kaip paaiškinta 164 konstatuojamojoje dalyje, muitinės pagal taikomus muitų teisės aktus surenka atitinkamą sumą, susijusią su nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų importu, ir grąžina visas surinktas permokėtas sumas. Byloje T-440/20 Bendrasis Teismas paaiškino, kad taikomi muitų teisės aktai yra, inter alia, Sąjungos muitinės kodekso 101 straipsnio 1 dalis, 102 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, 103 straipsnio 1 dalis ir 104 straipsnio 2 dalis. Pagal šias nuostatas mokėtiną muito sumą turi nustatyti kompetentinga muitinė, kuri yra atsakinga už pranešimą apie skolą muitinei, išskyrus atvejus, kai nuo šios skolos atsiradimo dienos praėjo treji metai. Teismas taip pat patikslino, kad „iš to išplaukia, kad Sąjungos muitinės kodekso 103 straipsnio 1 dalyje įtvirtinta taisyklė iš tiesų ne tik užkerta kelią pranešti skolininkui apie muito sumą pasibaigus trejų metų laikotarpiui nuo jo skolos muitinei atsiradimo dienos, bet ir lemia, kad pasibaigus šiam laikotarpiui pačiai skolai muitinei pradedamas taikyti senaties terminas. Tačiau ta taisyklė taikoma tik pranešant skolininkui apie muitų sumą, todėl jos įgyvendinimas priklauso tik nacionalinių muitinių, kurios yra kompetentingos pateikti tokį pranešimą, kompetencijai“ (51). Todėl Komisija patvirtino, kad nagrinėjamoje byloje taikytinas trejų metų senaties terminas grąžinimui, ir prašymą atmetė.

inter alia

51

12.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

| (169) | Atsižvelgiant į Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (52) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną. |
| --- | --- |

(169)

Atsižvelgiant į Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (52) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną.

52

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

| (170) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(170)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms arba restauruotoms guminėms pneumatinėms autobusų arba sunkvežimių padangoms, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121 ir kurių KN kodai šiuo metu yra 4011 20 90 ir ex 4012 12 00 (TARIC kodas 4012120010), kurias pagamino 2 ir 3 dalyse išvardytos bendrovės, nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2.   Galutiniai antidempingo muitai, taikomi eurais už 1 dalyje aprašyto produkto vienetą, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, nuo 2018 m. gegužės 8 d. iki 2018 m. lapkričio 12 d. yra tokie:

| Bendrovė | Antidempingo muitas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| „GITI Tire (Anhui) Company Ltd“; „GITI Tire (Fujian) Company Ltd“; „GITI Tire (Hualin) Company Ltd“; „GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd“ | 46,81 | C332 |
| „Chongqing Hankook Tire Co., Ltd“; „Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd“ | 21,12 | C334 |
| „Aeolus Tyre Co., Ltd“, „Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd“; „Qingdao GRT Rubber Co., Ltd“; „Pirelli Tyre Co., Ltd“ | 39,77 | C877 (53) |
| Kitos priede išvardytos per antisubsidijų ir antidempingo tyrimus bendradarbiavusios bendrovės, kurioms vėl nustatomas muitas | 37,98 | |
| „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ | 49,31 | C379 |
| „Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“ | 61,76 | C875 |
| „Hefei Wanli Tire Co., Ltd“ | 61,76 | C876 |

Bendrovė

Antidempingo muitas

Papildomas TARIC kodas

„GITI Tire (Anhui) Company Ltd“; „GITI Tire (Fujian) Company Ltd“; „GITI Tire (Hualin) Company Ltd“; „GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd“

46,81

C332

„Chongqing Hankook Tire Co., Ltd“; „Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd“

21,12

C334

„Aeolus Tyre Co., Ltd“, „Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd“; „Qingdao GRT Rubber Co., Ltd“; „Pirelli Tyre Co., Ltd“

39,77

C877 (53)

Kitos priede išvardytos per antisubsidijų ir antidempingo tyrimus bendradarbiavusios bendrovės, kurioms vėl nustatomas muitas

37,98

„Zhongce Rubber Group Co., Ltd“

49,31

C379

„Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“

61,76

C875

„Hefei Wanli Tire Co., Ltd“

61,76

C876

3.   Galutiniai antidempingo muitai, taikomi eurais už 1 dalyje aprašyto produkto vienetą, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, nuo 2018 m. lapkričio 13 d. yra tokie.

| Bendrovė | Antidempingo muitas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| „GITI Tire (Anhui) Company Ltd“; „GITI Tire (Fujian) Company Ltd“; „GITI Tire (Hualin) Company Ltd“; „GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd“ | 35,74 | C332 |
| „Chongqing Hankook Tire Co., Ltd“; „Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd“ | 17,37 | C334 |
| „Aeolus Tyre Co., Ltd“, „Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd“; „Qingdao GRT Rubber Co., Ltd“; „Pirelli Tyre Co., Ltd“ | 0 | C877 (54) |
| Kitos priede išvardytos per antisubsidijų ir antidempingo tyrimus bendradarbiavusios bendrovės, kurioms vėl nustatomas muitas | 10,29 | |
| „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ | 0 | C379 |
| „Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“ | 4,48 | C875 |
| „Hefei Wanli Tire Co., Ltd“ | 4,48 | C876 |

Bendrovė

Antidempingo muitas

Papildomas TARIC kodas

„GITI Tire (Anhui) Company Ltd“; „GITI Tire (Fujian) Company Ltd“; „GITI Tire (Hualin) Company Ltd“; „GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd“

35,74

C332

„Chongqing Hankook Tire Co., Ltd“; „Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd“

17,37

C334

„Aeolus Tyre Co., Ltd“, „Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd“; „Qingdao GRT Rubber Co., Ltd“; „Pirelli Tyre Co., Ltd“

0

C877 (54)

Kitos priede išvardytos per antisubsidijų ir antidempingo tyrimus bendradarbiavusios bendrovės, kurioms vėl nustatomas muitas

10,29

„Zhongce Rubber Group Co., Ltd“

0

C379

„Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“

4,48

C875

„Hefei Wanli Tire Co., Ltd“

4,48

C876

2 straipsnis

Visos 1 straipsnyje nustatytą galutinį antidempingo muitą viršijančios galutinio antidempingo muito sumos, kurias 1 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyti eksportuojantys gamintojai sumokėjo pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/1579, grąžinamos arba atsisakoma jas išieškoti.

Dėl muitų grąžinimo ar atsisakymo juos išieškoti reikia kreiptis į nacionalines muitines pagal taikomus muitų teisės aktus. Visas sumas, kurios buvo grąžintos po Bendrojo Teismo sprendimo China Rubber Industry Association (CRIA) ir China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC)/Komisija (bylos T-30/19 ir T-72/19), jas išmokėjusios institucijos susigrąžina neviršydamos 1 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytos sumos.

3 straipsnis

1 straipsniu nustatytas galutinis antidempingo muitas taip pat renkamas už importuojamus produktus, registruojamus pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/1175, kuriuo, atnaujinus tyrimą siekiant įgyvendinti 2022 m. gegužės 4 d. sprendimus sujungtose bylose T-30/19 ir T-72/19 dėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/1579 ir Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/1690, nustatomas reikalavimas registruoti tam tikras importuojamas Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujas ar restauruotas gumines pneumatines padangas, naudojamas autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, 1 straipsnio 3 dalį.

4 straipsnis

Muitinėms pavedama nutraukti importuojamų produktų registraciją, nustatytą vadovaujantis panaikinamo Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/1175 1 straipsnio 1 dalimi.

5 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. balandžio 4 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

1

(2)  
  2018 m. gegužės 4 d. Komisijos reglamentas (ES) 2018/683, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomas laikinasis antidempingo muitas ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/163 (OL L 116, 2018 5 7, p. 8).

2

(3)  
  2018 m. spalio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1579, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomas galutinis antidempingo muitas bei laikinojo muito galutinis surinkimas ir kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/163 (OL L 263, 2018 10 22, p. 3).

3

(4)  
  2018 m. lapkričio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1690, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1579, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomas galutinis antidempingo muitas bei laikinojo muito galutinis surinkimas ir kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/163 (OL L 283, 2018 11 12, p. 1).

4

(5)  
  2022 m. gegužės 4 d. Bendrojo Teismo (dešimtoji išplėstinė kolegija) sprendimas China Rubber Industry Association (CRIA) ir China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC)/Europos Komisija, T-30/19 ir T-72/19, EU:T:2022:226.

5

China Rubber Industry Association (CRIA) ir China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC)/Europos Komisija

(6)  
  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 176, 2016 6 30, p. 21).

6

(7)  
  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 176, 2016 6 30, p. 55).

7

(8)  Ginčijamame reglamente papildomu TARIC kodu C333 žymimi šie eksportuojantys gamintojai:

8

„Aeolus Tyre Co., Ltd“;

„Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd“;

„Qingdao GRT Rubber Co., Ltd“;

„Pirelli Tyre Co., Ltd“

„Aeolus Tyre Co., Ltd“ 16 konstatuojamojoje dalyje nurodytu registracijos reglamentu buvo priskirtas naujas papildomas TARIC kodas.

(9)  Ginčijamame reglamente „Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“ susieta su papildomu TARIC kodu C999.

9

(10)  Ginčijamame reglamente papildomu TARIC kodu C371 žymimi šie eksportuojantys gamintojai:

10

„Shanghai Huayi Group Corp. Ltd“

„Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“

„Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“ 16 konstatuojamojoje dalyje nurodytu registracijos reglamentu priskirtas naujas papildomas TARIC kodas.

(11)  
  1988 m. balandžio 26 d. Sprendimas Asteris AE ir kt. ir Graikijos Respublika/Komisija, sujungtos bylos 97, 193, 99 ir 215/86, Rink. p. 2181, 27 ir 28 punktai ir 2022 m. birželio 1 d. Sprendimas Jindal Saw/Europos Komisija, T-440/20, EU:T:2022:318, 115 punktas.

11

Asteris AE ir kt. ir Graikijos Respublika/Komisija

Jindal Saw/Europos Komisija

(12)  
  1998 m. lapkričio 12 d. Sprendimas Ispanija/Komisija, C-415/96, Rink. p. I-6993, 31 punktas; 2000 m. spalio 3 d. Sprendimas Industrie des Poudres Spheriques/Taryba, C-458/98 P, Rink. p. I-8147, 80–85 punktai; 2008 m. liepos 9 d. Sprendimas Alitalia/Komisija, T-301/01, Rink. p. II-1753, 99 ir 142 punktai; 2011 m. gegužės 12 d. Sprendimas Region Nord-Pas de Calais/Komisija, sujungtos bylos T-267/08 ir T-279/08, ECLI:EU:T:2011:209, 83 punktas.

12

Ispanija/Komisija

Industrie des Poudres Spheriques/Taryba

Alitalia/Komisija

Region Nord-Pas de Calais/Komisija

(13)  
  1998 m. lapkričio 12 d. Sprendimas Ispanija/Komisija, C-415/96, Rink. p. I-6993, 31 punktas; 2000 m. spalio 3 d. Sprendimas Industrie des Poudres Spheriques/Taryba, C-458/98 P, Rink. p. I-8147, 80–85 punktai.

13

Ispanija/Komisija

Industrie des Poudres Spheriques/Taryba

(14)  
  2018 m. kovo 15 d. Sprendimas Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, 79 punktas ir 2019 m. birželio 19 d. Sprendimas C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty‘s Revenue & Customs, C-612/16, 58 punktas.

14

Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg

C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty‘s Revenue & Customs

(15)  
  2019 m. rugsėjo 20 d. Sprendimas Jinan Meide Casting Co. Ltd, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, 333–342 punktai.

15

Jinan Meide Casting Co. Ltd

(16)  
  OL C 263, 2022 7 8, p. 15.

16

(17)  
  2022 m. liepos 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1175, kuriuo, atnaujinus tyrimą siekiant įgyvendinti 2022 m. gegužės 4 d. sprendimus sujungtose bylose T-30/19 ir T-72/19 dėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/1579 ir Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/1690, nustatomas reikalavimas registruoti tam tikras importuojamas Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujas ar restauruotas gumines pneumatines padangas, naudojamas autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121 (OL L 183, 2022 7 8, p. 43).

17

(18)  GITI grupę sudarė šie eksportuojantys gamintojai: „GITI Tire (China) Investment Co., Ltd“ (Šanchajus); „GITI Tire (Anhui) Co., Ltd“; (Hefėjus); „GITI Tire (Hualin) Co., Ltd“ (Hualinas); „GITI Tire (Fujian) Co., Ltd“; „GITI Tire (Yinchuan) Co., Ltd“ ir susijęs eksportuotojas Singapūre.

18

(19)  
  „Hankook“ grupę sudarė šie eksportuojantys gamintojai: „Chongqing Hankook Tire Co., Ltd“ ir „Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd“.

19

(20)  
  „Aeolus“/„Pirelli“ sudarė šie eksportuojantys gamintojai: „Aeolus Tyre Co., Ltd“; „Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd“; „Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd“ ir „Pirelli Tyre Co., Ltd“. Reglamente (ES) 2018/1690 buvo nustatyta, kad visi šie eksportuojantys gamintojai priklausė „China National Tire“ grupei. Be to, pagal 2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės, 127 straipsnio d punktą „Pirelli Tyre Co., Ltd“ buvo laikoma „China National Tire Group“ dalimi, nes tiriamuoju laikotarpiu buvo susijusi su „China National Tire & Rubber Co., Ltd“ ir valdė daugiau nei 5 % akcijų paketą.

20

(21)  
  2022 m. birželio 1 d. Sprendimai Jindal Saw ir Jindal Saw Italia/Komisija, T-440/20 ir T-441/20, 156 punktas.

21

Jindal Saw ir Jindal Saw Italia/Komisija

(22)  Dėl panašių argumentų žr. 18 išnašoje cituojamo sprendimo Jindal Saw 158 punktą.

22

Jindal Saw

(23)  Žr. 2018 m. kovo 15 d. Teisingumo Teismo sprendimą Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, ir 2019 m. birželio 19 d. Teisingumo Teismo (aštuntoji kolegija) sprendimą C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16.

23

Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg

C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

(24)  Žr. 2016 m. gruodžio 13 d. Bendrojo Teismo sprendimą Printeous/Komisija, T-95/15.

24

Printeous/Komisija

(25)  
  2018 m. kovo 15 d. Sprendimas Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, 62 punktas.

25

Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg

(26)  
  2018 m. kovo 15 d. Sprendimas Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, 59 punktas.

26

Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg

(27)  
  2018 m. kovo 15 d. Sprendimas Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, 63 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija.

27

Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg

(28)  Žr. sprendimo 176, 192, 201–207 punktus. Ginčijamas reglamentas liko galioti kitiems eksportuojantiems gamintojams, kurie jo neginčijo.

28

(29)  Žr. 2022 m. birželio 1 d. Sprendimų Jindal Saw ir Jindal Saw Italia/Komisija, T-440/20 ir T-441/20, 44 punktą ir 2019 m. birželio 19 d. Sprendimą C & J Clark International, C-612/16, nepaskelbtas Rinkinyje, EU:C:2019:508, 43 punktą; 2020 m. gruodžio 3 d. Sprendimo Changmao Biochemical Engineering/Distillerie Bonollo ir kiti, C-461/18 P, EU:C:2020:979, 97 punktą ir 2021 m. birželio 9 d. Sprendimo Roland/Komisija, T-132/18, nepaskelbtas Rinkinyje, EU:T:2021:329, 76 punktą.

29

Jindal Saw ir Jindal Saw Italia/Komisija

C & J Clark International

Changmao Biochemical Engineering/Distillerie Bonollo ir kiti

Roland/Komisija

(30)  
  2018 m. kovo 15 d. Sprendimas Deichmann, C-256/16, EU:C:2018:187, 77 ir 78 punktai ir 2019 m. birželio 19 d. Sprendimas C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, 57 punktas.

30

Deichmann

C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

(31)  
  2022 m. birželio 1 d. Sprendimai Jindal Saw ir Jindal Saw Italia/Komisija, T-440/20 ir T-441/20.

31

Jindal Saw ir Jindal Saw Italia/Komisija

(32)  Šiuo klausimu žr. 2018 m. lapkričio 29 d. Sprendimo Bank Tejarat/Taryba, C-248/17 P, EU:C:2018:967, 80 ir 81 punktus ir juose nurodytą jurisprudenciją.

32

Bank Tejarat/Taryba

(33)  18 išnašoje nurodyto sprendimo, priimto byloje T-441/20, 118–123 punktai.

33

(34)  Sprendimas, nurodytas 27 išnašoje, 83 punktas.

34

(35)  Sprendimas, nurodytas 28 išnašoje, 134 punktas.

35

(36)  Šiuo klausimu žr. 27–28 išnašose nurodytą sprendimą.

36

(37)  Sprendimas, nurodytas 28 išnašoje, 97–103 punktai.

37

(38)  Sprendimas, nurodytas 28 išnašoje, 104 punktas.

38

(39)  
  1998 m. lapkričio 12 d. Sprendimas Ispanija/Komisija, C-415/96, Rink. p. I-6993, 31 punktas; 2000 m. spalio 3 d. Sprendimas Industrie des Poudres Spheriques/Taryba, C-458/98 P, Rink. p. I-8147, 80–85 punktai; 2008 m. liepos 9 d. Sprendimas Alitalia/Komisija, T-301/01, Rink. p. II-1753, 99 ir 142 punktai; 2011 m. gegužės 12 d. Sprendimas Region Nord-Pas de Calais/Komisija, sujungtos bylos T-267/08 ir T-279/08, ECLI:EU:T:2011:209, 83 punktas.

39

Ispanija/Komisija

Industrie des Poudres Spheriques/Taryba

Alitalia/Komisija

Region Nord-Pas de Calais/Komisija

(40)  
  2022 m. rugsėjo 8 d. Sprendimas Puma ir kiti/Komisija, C-507/21 P, EU:C:2022:649, 87 punktas.

40

Puma ir kiti/Komisija

(41)  Žr. Sprendimo Deichmann 88 punktą.

41

Deichmann

(42)  Žr. 2011 m. gegužės 12 d. Bendrojo Teismo sprendimo Région Nord-Pas-de-Calais/Europos Komisija, sujungtos bylos T-267/08 ir T-279/08, 83 punktą.

42

Région Nord-Pas-de-Calais/Europos Komisija

(43)  
  2019 m. rugsėjo 20 d. Sprendimas Jinan Meide Casting Co. Ltd, T-650/17, EU:T:2019:644, 333–342 punktai.

43

Jinan Meide Casting Co. Ltd

(44)  
  „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ bendradarbiavo atliekant antidempingo tyrimą, tačiau nebendradarbiavo atliekant antisubsidijų tyrimą. Tai vienintelė Reglamento (ES) 2018/1690 II priede nurodyta bendrovė, kuriai turėjo įtakos Reglamento (ES) 2018/1690 panaikinimas, bet ne ginčijamo reglamento panaikinimas. Todėl šios bendrovės atžvilgiu buvo panaikintas ne ginčijamas reglamentas, o tik Reglamentu (ES) 2018/1690 į Reglamentą (ES) 2018/1579 įtraukti pakeitimai. Todėl „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ ir toliau taikomi ginčijamu reglamentu nustatyti muitai.

44

(45)  Šios dvi bendrovės nebendradarbiavo nei atliekant antidempingo, nei antisubsidijų tyrimą. Todėl joms taikomas „visoms kitoms bendrovėms“ taikomas muitas.

45

(46)  Laikotarpiui nuo 2018 m. lapkričio 13 d.

46

(47)  Laikotarpiui nuo 2018 m. gegužės 8 d. iki 2018 m. lapkričio 12 d.

47

(48)  Išsamesnė informacija apie šios bendrovės padėtį pateikta 89 konstatuojamojoje dalyje 1 galinėje išnašoje.

48

(49)  
  „Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“ ir „Hefei Wanli Tire Co., Ltd“ nebendradarbiavo nei antidempingo, nei antisubsidijų tyrime. Todėl joms taikomas „visoms kitoms bendrovėms“ taikomas muitas. Atnaujinus tyrimą šis muitas taikomas tik šioms dviem bendrovėms.

49

(50)  Žr. 2022 m. birželio 1 d. Sprendimo Jindal Saw/Europos Komisija, T-440/20, EU:T:2022:318, 134 ir 135 punktus ir juose nurodytą jurisprudenciją.

50

Jindal Saw/Europos Komisija

(51)  Sprendimas, nurodytas 41 išnašoje, 133–134 punktai.

51

(52)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

52

(53)  Papildomo TARIC kodo C333 nebėra, o C877 taikomas visai grupei.

53

(54)  Papildomo TARIC kodo C333 nebėra, o C877 taikomas visai grupei.

54

---

PRIEDAS

Bendrovės, bendradarbiavusios antisubsidijų ir antidempingo tyrimuose, kurioms vėl nustatomas muitas:

| BENDROVĖS PAVADINIMAS | PAPILDOMAS TARIC KODAS |
| --- | --- |
| „Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd“ | C338 |
| „Triangle Tyre Co., Ltd“ | C375 |
| „Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd“ | C366 |
| „Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd“ | C347 |
| „Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd“ | C345 |
| „Guizhou Tyre Co., Ltd“ | C340 |
| „Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd“ | C360 |
| „Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd“ | C346 |
| „Shandong Linglong Tyre Co., Ltd“ | C363 |
| „Shandong Jinyu Tire Co., Ltd“ | C362 |
| „Sailun Group Co., Ltd“ | C351 |
| „Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd“ | C353 |
| „Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd“ | C377 |
| „Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd“ | C358 |
| „Jiangsu General Science Technology Co., Ltd“ | C341 |
| „Shanghai Huayi Group Corp. Ltd“; „Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“ | C878 (1) |
| „Qingdao GRT Rubber Co., Ltd“ | C350 |

BENDROVĖS PAVADINIMAS

PAPILDOMAS TARIC KODAS

„Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd“

C338

„Triangle Tyre Co., Ltd“

C375

„Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd“

C366

„Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd“

C347

„Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd“

C345

„Guizhou Tyre Co., Ltd“

C340

„Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd“

C360

„Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd“

C346

„Shandong Linglong Tyre Co., Ltd“

C363

„Shandong Jinyu Tire Co., Ltd“

C362

„Sailun Group Co., Ltd“

C351

„Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd“

C353

„Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd“

C377

„Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd“

C358

„Jiangsu General Science Technology Co., Ltd“

C341

„Shanghai Huayi Group Corp. Ltd“; „Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“

C878 (1)

„Qingdao GRT Rubber Co., Ltd“

C350

---

(1)  Ginčijamame reglamente papildomu TARIC kodu C371 žymimi šie eksportuojantys gamintojai:

„Shanghai Huayi Group Corp. Ltd“ ir „Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“.

„Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“ šio reglamento 16 konstatuojamojoje dalyje nurodytu registracijos reglamentu buvo priskirtas naujas papildomas TARIC kodas.

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 96/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 96/45

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/738

2023 m. balandžio 4 d.

kuriuo, atsižvelgiant į Bendrojo Teismo sprendimą sujungtose bylose T-30/19 ir T-72/19, tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms autobusų arba sunkvežimių padangoms, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, vėl nustatomas galutinis kompensacinis muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 15 straipsnį ir 24 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2018 m. gegužės 4 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) priėmė Reglamentą (ES) 2018/683 (2) (toliau – laikinasis reglamentas), kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121 (toliau – padangos arba nagrinėjamasis produktas), nustatė laikinąjį antidempingo muitą. |
| --- | --- |

(1)

2018 m. gegužės 4 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) priėmė Reglamentą (ES) 2018/683 (2) (toliau – laikinasis reglamentas), kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121 (toliau – padangos arba nagrinėjamasis produktas), nustatė laikinąjį antidempingo muitą.

2

| (2) | 2018 m. spalio 18 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/1579 (3), kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomas galutinis antidempingo muitas bei laikinojo muito galutinis surinkimas. |
| --- | --- |

(2)

2018 m. spalio 18 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/1579 (3), kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomas galutinis antidempingo muitas bei laikinojo muito galutinis surinkimas.

3

| (3) | 2018 m. lapkričio 9 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/1690 (4), kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1579 (toliau – ginčijamas reglamentas). |
| --- | --- |

(3)

2018 m. lapkričio 9 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/1690 (4), kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1579 (toliau – ginčijamas reglamentas).

4

1.1.   Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendimas

Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendimas

| (4) | Kinijos kaučiuko pramonės asociacija (toliau – CRIA) ir Kinijos metalų, mineralų ir cheminių medžiagų importuotojų ir eksportuotojų prekybos rūmai (toliau – CCCMC) (toliau kartu – pareiškėjai) apskundė ginčijamą reglamentą Bendrajame Teisme kai kurių savo narių, išvardytų 9 ir 10 konstatuojamosiose dalyse (toliau – nagrinėjamieji eksportuojantys gamintojai), vardu. 2022 m. gegužės 4 d. Europos Sąjungos Bendrasis Teismas (toliau – Bendrasis Teismas) priėmė sprendimą bylose T-30/19 ir T-72/19 (5) (toliau – sprendimas). |
| --- | --- |

(4)

Kinijos kaučiuko pramonės asociacija (toliau – CRIA) ir Kinijos metalų, mineralų ir cheminių medžiagų importuotojų ir eksportuotojų prekybos rūmai (toliau – CCCMC) (toliau kartu – pareiškėjai) apskundė ginčijamą reglamentą Bendrajame Teisme kai kurių savo narių, išvardytų 9 ir 10 konstatuojamosiose dalyse (toliau – nagrinėjamieji eksportuojantys gamintojai), vardu. 2022 m. gegužės 4 d. Europos Sąjungos Bendrasis Teismas (toliau – Bendrasis Teismas) priėmė sprendimą bylose T-30/19 ir T-72/19 (5) (toliau – sprendimas).

5

| (5) | Priimtu sprendimu Bendrasis Teismas panaikino 2018 m. spalio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/1579, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomas galutinis antidempingo muitas bei laikinojo muito galutinis surinkimas ir kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/163 (toliau – Reglamentas (ES) 2018/1579) ir ginčijamą reglamentą. |
| --- | --- |

(5)

Priimtu sprendimu Bendrasis Teismas panaikino 2018 m. spalio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/1579, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomas galutinis antidempingo muitas bei laikinojo muito galutinis surinkimas ir kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/163 (toliau – Reglamentas (ES) 2018/1579) ir ginčijamą reglamentą.

| (6) | CRIA ir CCCMC pateikė kelis tvirtinimus dėl ginčijamo reglamento ir Bendrasis Teismas priėmė sprendimą dėl dviejų iš jų: i) tvirtinimo, kad Komisija, apskaičiuodama priverstinį kainų mažinimą, neatliko teisingo kainų palyginimo ir žalos skirtumo įvertinimo eksportuojančių gamintojų atžvilgiu, ir ii) tam tikrų kaltinimų, iš esmės dėl nenuoseklumo ir teisės į gynybą pažeidimo, kiek tai susiję su žalos rodikliais ir atrinktų Sąjungos gamintojų duomenų lyginamuoju svoriu. |
| --- | --- |

(6)

CRIA ir CCCMC pateikė kelis tvirtinimus dėl ginčijamo reglamento ir Bendrasis Teismas priėmė sprendimą dėl dviejų iš jų: i) tvirtinimo, kad Komisija, apskaičiuodama priverstinį kainų mažinimą, neatliko teisingo kainų palyginimo ir žalos skirtumo įvertinimo eksportuojančių gamintojų atžvilgiu, ir ii) tam tikrų kaltinimų, iš esmės dėl nenuoseklumo ir teisės į gynybą pažeidimo, kiek tai susiję su žalos rodikliais ir atrinktų Sąjungos gamintojų duomenų lyginamuoju svoriu.

| (7) | Dėl priverstinio kainų mažinimo skirtumų apskaičiavimo Bendrasis Teismas nustatė, kad Komisija neatliko teisingo palyginimo pakoregavusi eksporto kainą (t. y. atėmusi susijusio importuotojo PBA išlaidas ir sąlyginį pelną), kai pardavimas buvo vykdomas per susijusį pardavimo subjektą Sąjungoje. Teismas pažymėjo, kad Sąjungos gamintojai taip pat vykdė tam tikrą pardavimą per susijusius pardavimo subjektus, o jų pardavimo kainos nebuvo pakoreguotos tokiu pat būdu. Bendrasis Teismas padarė išvadą, kad ginčijamame reglamente Komisijos atliktą priverstinio kainų mažinimo apskaičiavimą iškreipė teisės klaida ir akivaizdi vertinimo klaida, todėl šiuo apskaičiavimu buvo pažeistos 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis antidempingo reglamentas) (6) 3 straipsnio 2 ir 3 dalys ir 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis antisubsidijų reglamentas) 8 straipsnio 1 ir 2 dalys. Be to, Bendrasis Teismas nustatė, kad klaidos turėjo įtakos bendroms išvadoms dėl žalos ir priežastinio ryšio bei žalos skirtumo įvertinimo, ir kad nebuvo įmanoma tiksliai nustatyti, kiek galutiniai kompensaciniai muitai iš dalies buvo pagrįsti. |
| --- | --- |

(7)

Dėl priverstinio kainų mažinimo skirtumų apskaičiavimo Bendrasis Teismas nustatė, kad Komisija neatliko teisingo palyginimo pakoregavusi eksporto kainą (t. y. atėmusi susijusio importuotojo PBA išlaidas ir sąlyginį pelną), kai pardavimas buvo vykdomas per susijusį pardavimo subjektą Sąjungoje. Teismas pažymėjo, kad Sąjungos gamintojai taip pat vykdė tam tikrą pardavimą per susijusius pardavimo subjektus, o jų pardavimo kainos nebuvo pakoreguotos tokiu pat būdu. Bendrasis Teismas padarė išvadą, kad ginčijamame reglamente Komisijos atliktą priverstinio kainų mažinimo apskaičiavimą iškreipė teisės klaida ir akivaizdi vertinimo klaida, todėl šiuo apskaičiavimu buvo pažeistos 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis antidempingo reglamentas) (6) 3 straipsnio 2 ir 3 dalys ir 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis antisubsidijų reglamentas) 8 straipsnio 1 ir 2 dalys. Be to, Bendrasis Teismas nustatė, kad klaidos turėjo įtakos bendroms išvadoms dėl žalos ir priežastinio ryšio bei žalos skirtumo įvertinimo, ir kad nebuvo įmanoma tiksliai nustatyti, kiek galutiniai kompensaciniai muitai iš dalies buvo pagrįsti.

6

| (8) | Dėl antrojo punkto Bendrasis Teismas nusprendė, kad Komisija neatliko objektyvaus tyrimo (kaip reikalaujama pagal pagrindinio antidempingo reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 8 straipsnio 1 dalį), nes, nepatikslinusi visų mikroekonominių rodiklių, išskyrus pelningumą, skaičiavimų ir ginčijamame reglamente nenurodžiusi atnaujintų skaičių, Komisija neatsižvelgė į visus turimus svarbius duomenis. Be to, Bendrasis Teismas nustatė, kad buvo pažeista pareiškėjų teisė į gynybą. Visų pirma, Bendrasis Teismas nesutiko, kad tam tikra suinteresuotosioms šalims neatskleista informacija gali būti laikoma konfidencialia ir nustatė, kad visi aptariami duomenys buvo „susiję su ginčijamame reglamente nustatytomis faktinėmis aplinkybėmis“. Todėl tai buvo esminiai faktai ir aplinkybės, kurie turėjo būti atskleisti šalims. |
| --- | --- |

(8)

Dėl antrojo punkto Bendrasis Teismas nusprendė, kad Komisija neatliko objektyvaus tyrimo (kaip reikalaujama pagal pagrindinio antidempingo reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 8 straipsnio 1 dalį), nes, nepatikslinusi visų mikroekonominių rodiklių, išskyrus pelningumą, skaičiavimų ir ginčijamame reglamente nenurodžiusi atnaujintų skaičių, Komisija neatsižvelgė į visus turimus svarbius duomenis. Be to, Bendrasis Teismas nustatė, kad buvo pažeista pareiškėjų teisė į gynybą. Visų pirma, Bendrasis Teismas nesutiko, kad tam tikra suinteresuotosioms šalims neatskleista informacija gali būti laikoma konfidencialia ir nustatė, kad visi aptariami duomenys buvo „susiję su ginčijamame reglamente nustatytomis faktinėmis aplinkybėmis“. Todėl tai buvo esminiai faktai ir aplinkybės, kurie turėjo būti atskleisti šalims.

| (9) | Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta, Bendrasis Teismas panaikino Reglamentą (ES) 2018/1579, kiek jis susijęs su CRIA ir CCCMC atstovaujamomis bendrovėmis (išvardytomis toliau pateiktoje lentelėje).






  BENDROVĖS PAVADINIMAS | PAPILDOMAS TARIC KODAS |
| --- | --- | --- |
| „Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd“ | C338 |
| „Triangle Tyre Co., Ltd“ | C375 |
| „Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd“ | C366 |
| „Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd“ | C347 |
| „Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd“ | C345 |
| „Guizhou Tyre Co., Ltd“ | C340 |
| „Aeolus Tyre Co., Ltd“ | C877 (7) |
| „Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd“ | C360 |
| „Chongqing Hankook Tire Co., Ltd“ | C334 |
| „Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd“ | C346 |
| „Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd“ | C334 |
| „Shandong Linglong Tire Co., Ltd“ | C363 |
| „Shandong Jinyu Tire Co., Ltd“ | C362 |
| „Sailun Group Co., Ltd“ | C351 |
| „Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd“ | C353 |
| „Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“ | C875 (8) |
| „Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd“ | C377 |
| „Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd“ | C358 |
| „Jiangsu General Science Technology Co., Ltd“ | C341 |
| „Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“ | C878 (9) |
| „Hefei Wanli Tire Co., Ltd“ | C876 |
| „GITI Tire (Anhui) Company Ltd“ | C332 |
| „GITI Tire (Fujian) Company Ltd“ | C332 |
| „GITI Tire (Hualin) Company Ltd“ | C332 |
| „GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd“ | C332 |
| „Qingdao GRT Rubber Co., Ltd“ | C350 |

(9)

Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta, Bendrasis Teismas panaikino Reglamentą (ES) 2018/1579, kiek jis susijęs su CRIA ir CCCMC atstovaujamomis bendrovėmis (išvardytomis toliau pateiktoje lentelėje).

BENDROVĖS PAVADINIMAS

PAPILDOMAS TARIC KODAS

„Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd“

C338

„Triangle Tyre Co., Ltd“

C375

„Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd“

C366

„Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd“

C347

„Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd“

C345

„Guizhou Tyre Co., Ltd“

C340

„Aeolus Tyre Co., Ltd“

C877 (7)

7

„Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd“

C360

„Chongqing Hankook Tire Co., Ltd“

C334

„Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd“

C346

„Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd“

C334

„Shandong Linglong Tire Co., Ltd“

C363

„Shandong Jinyu Tire Co., Ltd“

C362

„Sailun Group Co., Ltd“

C351

„Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd“

C353

„Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“

C875 (8)

8

„Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd“

C377

„Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd“

C358

„Jiangsu General Science Technology Co., Ltd“

C341

„Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“

C878 (9)

9

„Hefei Wanli Tire Co., Ltd“

C876

„GITI Tire (Anhui) Company Ltd“

C332

„GITI Tire (Fujian) Company Ltd“

C332

„GITI Tire (Hualin) Company Ltd“

C332

„GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd“

C332

„Qingdao GRT Rubber Co., Ltd“

C350

| (10) | Be to, Bendrasis Teismas panaikino ginčijamą reglamentą, kiek jis susijęs su CRIA ir CCCMC atstovaujamomis bendrovėmis (išvardytomis pirmiau pateiktoje lentelėje) ir bendrove „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ (papildomas TARIC kodas C379). |
| --- | --- |

(10)

Be to, Bendrasis Teismas panaikino ginčijamą reglamentą, kiek jis susijęs su CRIA ir CCCMC atstovaujamomis bendrovėmis (išvardytomis pirmiau pateiktoje lentelėje) ir bendrove „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ (papildomas TARIC kodas C379).

1.2.   Bendrojo Teismo sprendimo vykdymas

Bendrojo Teismo sprendimo vykdymas

| (11) | Remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 266 straipsniu, Sąjungos institucijos privalo imtis būtinų priemonių Teismo sprendimams vykdyti. Jeigu panaikinamas aktas, Sąjungos institucijų priimtas atliekant administracinę procedūrą, kaip antai šiuo atveju antisubsidijų tyrimą, Bendrojo Teismo sprendimas įgyvendinamas panaikintą aktą pakeičiant nauju aktu, kuriuo pašalinamas Bendrojo Teismo nustatytas pažeidimas (10). |
| --- | --- |

(11)

Remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 266 straipsniu, Sąjungos institucijos privalo imtis būtinų priemonių Teismo sprendimams vykdyti. Jeigu panaikinamas aktas, Sąjungos institucijų priimtas atliekant administracinę procedūrą, kaip antai šiuo atveju antisubsidijų tyrimą, Bendrojo Teismo sprendimas įgyvendinamas panaikintą aktą pakeičiant nauju aktu, kuriuo pašalinamas Bendrojo Teismo nustatytas pažeidimas (10).

10

| (12) | Atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką, procedūra, kuria siekiama pakeisti panaikintą aktą, gali būti tęsiama tiksliai nuo to etapo, kuriame nustatytas pažeidimas (11). Tiksliau tai reiškia, kad tokiu atveju, kai panaikinamas administracinę procedūrą užbaigiantis aktas, panaikinimas nebūtinai turi įtakos parengiamiesiems veiksmams, pvz., antisubsidijų tyrimo inicijavimui. Pavyzdžiui, kai panaikinamas reglamentas, kuriuo nustatomos galutinės kompensacinės priemonės, tyrimas lieka nebaigtas, nes tik tyrimo užbaigimo aktas nebėra Sąjungos teisės sistemos dalis (12), išskyrus atvejus, kai pažeidimas padarytas inicijavimo etapu. Administracinės procedūros atnaujinimas vėl nustatant kompensacinius muitus produktams, importuotiems panaikinto reglamento taikymo laikotarpiu, negali būti laikomas prieštaraujančiu netaikymo atgaline data taisyklei (13). |
| --- | --- |

(12)

Atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką, procedūra, kuria siekiama pakeisti panaikintą aktą, gali būti tęsiama tiksliai nuo to etapo, kuriame nustatytas pažeidimas (11). Tiksliau tai reiškia, kad tokiu atveju, kai panaikinamas administracinę procedūrą užbaigiantis aktas, panaikinimas nebūtinai turi įtakos parengiamiesiems veiksmams, pvz., antisubsidijų tyrimo inicijavimui. Pavyzdžiui, kai panaikinamas reglamentas, kuriuo nustatomos galutinės kompensacinės priemonės, tyrimas lieka nebaigtas, nes tik tyrimo užbaigimo aktas nebėra Sąjungos teisės sistemos dalis (12), išskyrus atvejus, kai pažeidimas padarytas inicijavimo etapu. Administracinės procedūros atnaujinimas vėl nustatant kompensacinius muitus produktams, importuotiems panaikinto reglamento taikymo laikotarpiu, negali būti laikomas prieštaraujančiu netaikymo atgaline data taisyklei (13).

11

12

13

| (13) | Šioje byloje Bendrasis Teismas panaikino ginčijamą reglamentą, kiek tai susiję su nagrinėjamaisiais eksportuojančiais gamintojais, remdamasis tuo, kad Komisija padarė klaidą nustatydama, ar esama reikšmingo priverstinio kainų mažinimo, o tai turėjo įtakos priežastinio ryšio analizei. Ta pati metodinė klaida buvo nustatyta apskaičiuojant nagrinėjamų eksportuotojų žalos skirtumus. Teismas taip pat nustatė klaidų, padarytų neatskleidžiant tam tikros informacijos: i) bendrųjų žalos rodiklių prieš taikant svertinės vertės koregavimus ir duomenų, susijusių su MVĮ ir didelėmis įmonėmis; ii) žalos rodiklių, išskyrus pelningumą, po svertinės vertės patikslinimo; iii) tam tikros informacijos, susijusios su makroekonominių žalos duomenų šaltiniais, ir Sąjungos pramonės MVĮ, kurios nutraukė gamybą, sąrašo ir iv) tikslios bendros Sąjungos pramonės MVĮ, kurios bendradarbiavo atliekant tyrimus, pardavimo apimties ir informacijos, susijusios su MVĮ dalimi Sąjungos pramonėje. |
| --- | --- |

(13)

Šioje byloje Bendrasis Teismas panaikino ginčijamą reglamentą, kiek tai susiję su nagrinėjamaisiais eksportuojančiais gamintojais, remdamasis tuo, kad Komisija padarė klaidą nustatydama, ar esama reikšmingo priverstinio kainų mažinimo, o tai turėjo įtakos priežastinio ryšio analizei. Ta pati metodinė klaida buvo nustatyta apskaičiuojant nagrinėjamų eksportuotojų žalos skirtumus. Teismas taip pat nustatė klaidų, padarytų neatskleidžiant tam tikros informacijos: i) bendrųjų žalos rodiklių prieš taikant svertinės vertės koregavimus ir duomenų, susijusių su MVĮ ir didelėmis įmonėmis; ii) žalos rodiklių, išskyrus pelningumą, po svertinės vertės patikslinimo; iii) tam tikros informacijos, susijusios su makroekonominių žalos duomenų šaltiniais, ir Sąjungos pramonės MVĮ, kurios nutraukė gamybą, sąrašo ir iv) tikslios bendros Sąjungos pramonės MVĮ, kurios bendradarbiavo atliekant tyrimus, pardavimo apimties ir informacijos, susijusios su MVĮ dalimi Sąjungos pramonėje.

| (14) | Ginčijamame reglamente padarytos išvados, kurios nebuvo užginčytos arba kurios buvo užginčytos, tačiau Bendrojo Teismo atmestos arba Bendrojo Teismo nenagrinėtos, ir todėl dėl jų ginčijamas reglamentas nebuvo panaikintas, visapusiškai tebegalioja ir dėl šio atnaujinimo poveikio joms nėra (14). |
| --- | --- |

(14)

Ginčijamame reglamente padarytos išvados, kurios nebuvo užginčytos arba kurios buvo užginčytos, tačiau Bendrojo Teismo atmestos arba Bendrojo Teismo nenagrinėtos, ir todėl dėl jų ginčijamas reglamentas nebuvo panaikintas, visapusiškai tebegalioja ir dėl šio atnaujinimo poveikio joms nėra (14).

14

| (15) | Teismui priėmus 2022 m. gegužės 4 d. sprendimus bylose T-30/19 ir T-72/19, Komisija nusprendė iš dalies atnaujinti antidempingo ir antisubsidijų tyrimus dėl tam tikrų importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujų ar restauruotų guminių pneumatinių autobusų arba sunkvežimių padangų, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, ir tęsti tyrimą nuo to momento, kai buvo padarytas pažeidimas. Pranešimas dėl tyrimų atnaujinimo (15) (toliau – pranešimas dėl tyrimų atnaujinimo) apėmė tik Bendrojo Teismo sprendimo vykdymą CRIA ir CCCMC atstovaujamų ir pranešime dėl tyrimų atnaujinimo išvardytų bendrovių atžvilgiu. |
| --- | --- |

(15)

Teismui priėmus 2022 m. gegužės 4 d. sprendimus bylose T-30/19 ir T-72/19, Komisija nusprendė iš dalies atnaujinti antidempingo ir antisubsidijų tyrimus dėl tam tikrų importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujų ar restauruotų guminių pneumatinių autobusų arba sunkvežimių padangų, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, ir tęsti tyrimą nuo to momento, kai buvo padarytas pažeidimas. Pranešimas dėl tyrimų atnaujinimo (15) (toliau – pranešimas dėl tyrimų atnaujinimo) apėmė tik Bendrojo Teismo sprendimo vykdymą CRIA ir CCCMC atstovaujamų ir pranešime dėl tyrimų atnaujinimo išvardytų bendrovių atžvilgiu.

15

| (16) | Tą pačią dieną Komisija taip pat nusprendė nustatyti reikalavimą registruoti šių bendrovių pagamintas tam tikras importuojamas Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujas ar restauruotas gumines pneumatines autobusų arba sunkvežimių padangas, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, ir nurodė nacionalinėms muitinėms prieš priimant sprendimą dėl prašymų grąžinti arba atsisakyti išieškoti kompensacinius muitus, kiek tai susiję su šių bendrovių importuojamais produktais, palaukti, kol bus paskelbti atitinkami Komisijos įgyvendinimo reglamentai, kuriais bus vėl nustatyti muitai (16) (toliau – registracijos reglamentas). |
| --- | --- |

(16)

Tą pačią dieną Komisija taip pat nusprendė nustatyti reikalavimą registruoti šių bendrovių pagamintas tam tikras importuojamas Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujas ar restauruotas gumines pneumatines autobusų arba sunkvežimių padangas, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, ir nurodė nacionalinėms muitinėms prieš priimant sprendimą dėl prašymų grąžinti arba atsisakyti išieškoti kompensacinius muitus, kiek tai susiję su šių bendrovių importuojamais produktais, palaukti, kol bus paskelbti atitinkami Komisijos įgyvendinimo reglamentai, kuriais bus vėl nustatyti muitai (16) (toliau – registracijos reglamentas).

16

| (17) | Komisija apie tyrimo atnaujinimą pranešė suinteresuotosioms šalims ir paragino jas teikti pastabas. |
| --- | --- |

(17)

Komisija apie tyrimo atnaujinimą pranešė suinteresuotosioms šalims ir paragino jas teikti pastabas.

2.   TIRIAMASIS LAIKOTARPIS

TIRIAMASIS LAIKOTARPIS

| (18) | Atliekant tyrimą nagrinėtas 2016 m. liepos 1 d. – 2017 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2014 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(18)

Atliekant tyrimą nagrinėtas 2016 m. liepos 1 d. – 2017 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2014 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

3.   TOLESNE PROCEDURA

TOLESNE PROCEDURA

| (19) | 2023 m. sausio 10 d. Komisija atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino vėl nustatyti antidempingo muitus (toliau – faktų atskleidimas). Visoms šalims buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl šio faktų atskleidimo pateikti. |
| --- | --- |

(19)

2023 m. sausio 10 d. Komisija atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino vėl nustatyti antidempingo muitus (toliau – faktų atskleidimas). Visoms šalims buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl šio faktų atskleidimo pateikti.

| (20) | Pastabas pateikė Kinijos kaučiuko pramonės asociacija (toliau – CRIA), GITI grupė (17) ir nesusijęs importuotojas „Hämmerling The Tyre Company GmbH“ (toliau – „Hämmerling“). Komisija išnagrinėjo pateiktas pastabas ir, kai tinkama, į jas atsižvelgė. „Hämmerling“ ir CRIA paprašė būti išklausytos ir jų prašymai buvo patenkinti. |
| --- | --- |

(20)

Pastabas pateikė Kinijos kaučiuko pramonės asociacija (toliau – CRIA), GITI grupė (17) ir nesusijęs importuotojas „Hämmerling The Tyre Company GmbH“ (toliau – „Hämmerling“). Komisija išnagrinėjo pateiktas pastabas ir, kai tinkama, į jas atsižvelgė. „Hämmerling“ ir CRIA paprašė būti išklausytos ir jų prašymai buvo patenkinti.

17

| (21) | CRIA prašymu, pateiktu pastabose dėl faktų atskleidimo, Komisija vėliau atskleidė šią papildomą informaciją (toliau – papildomas faktų atskleidimas): |
| --- | --- |

(21)

CRIA prašymu, pateiktu pastabose dėl faktų atskleidimo, Komisija vėliau atskleidė šią papildomą informaciją (toliau – papildomas faktų atskleidimas):

| (22) | 2023 m. sausio 30 d. pranešimu byloje Komisija pateikė papildomos informacijos, susijusios su Sąjungos pramonės taikomų kainų, kai parduodama tiesiogiai, netiesiogiai ir skirtingų rūšių pirkėjams, analize. |
| --- | --- |

(22)

2023 m. sausio 30 d. pranešimu byloje Komisija pateikė papildomos informacijos, susijusios su Sąjungos pramonės taikomų kainų, kai parduodama tiesiogiai, netiesiogiai ir skirtingų rūšių pirkėjams, analize.

| (23) | 2023 m. sausio 30 ir 31 d. Komisija „Hankook“ grupei (18) ir „Aeolus“ / „Pirelli“ (19) taip pat pateikė atitinkamų bendrovių eksporto pardavimo sandorius, kurie buvo naudojami patikslintiems priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimams atlikti. Šie eksporto pardavimo sandoriai buvo tie patys, kurių informacija jau buvo atskleista atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas ginčijamas reglamentas. |
| --- | --- |

(23)

2023 m. sausio 30 ir 31 d. Komisija „Hankook“ grupei (18) ir „Aeolus“ / „Pirelli“ (19) taip pat pateikė atitinkamų bendrovių eksporto pardavimo sandorius, kurie buvo naudojami patikslintiems priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimams atlikti. Šie eksporto pardavimo sandoriai buvo tie patys, kurių informacija jau buvo atskleista atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas ginčijamas reglamentas.

18

19

| (24) | 2023 m. sausio 31 d. pranešimu byloje Komisija patikslino ir pataisė galutinius muito dydžius visiems nagrinėjamiesiems eksportuojantiems gamintojams, nustačiusi klaidą, susijusią su „Hankook“ grupės ir „Aeolus“ / „Pirelli“ padarytos žalos apskaičiavimu. Ji taip pat pateikė papildomų paaiškinimų dėl „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ teisinės padėties. |
| --- | --- |

(24)

2023 m. sausio 31 d. pranešimu byloje Komisija patikslino ir pataisė galutinius muito dydžius visiems nagrinėjamiesiems eksportuojantiems gamintojams, nustačiusi klaidą, susijusią su „Hankook“ grupės ir „Aeolus“ / „Pirelli“ padarytos žalos apskaičiavimu. Ji taip pat pateikė papildomų paaiškinimų dėl „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ teisinės padėties.

| (25) | Tik CRIA pateikė pastabų dėl papildomo faktų atskleidimo, į kurias Komisija prireikus atsižvelgė. |
| --- | --- |

(25)

Tik CRIA pateikė pastabų dėl papildomo faktų atskleidimo, į kurias Komisija prireikus atsižvelgė.

4.   CRIA TVIRTINIMAI DEL TEISES I GYNYBA

CRIA TVIRTINIMAI DEL TEISES I GYNYBA

| (26) | Po faktų atskleidimo CRIA tvirtino, kad buvo pažeistos jos teisės į gynybą, nes: |
| --- | --- |

(26)

Po faktų atskleidimo CRIA tvirtino, kad buvo pažeistos jos teisės į gynybą, nes:

| (27) | CRIA negavo priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimų, susijusių su eksportuojančiais gamintojais, iš kurių CRIA gavo įgaliojimą; |
| --- | --- |

(27)

CRIA negavo priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimų, susijusių su eksportuojančiais gamintojais, iš kurių CRIA gavo įgaliojimą;

| (28) | CRIA nebuvo suteikta pakankamai laiko pastaboms dėl faktų atskleidimo pateikti; |
| --- | --- |

(28)

CRIA nebuvo suteikta pakankamai laiko pastaboms dėl faktų atskleidimo pateikti;

| (29) | Komisija nesurengė klausymo per CRIA prašomą laiką; |
| --- | --- |

(29)

Komisija nesurengė klausymo per CRIA prašomą laiką;

| (30) | Komisija neišnagrinėjo visų tvirtinimų, kurių nenagrinėjo Bendrasis Teismas; |
| --- | --- |

(30)

Komisija neišnagrinėjo visų tvirtinimų, kurių nenagrinėjo Bendrasis Teismas;

| (31) | kaip nurodyta 171 konstatuojamojoje dalyje, Komisija perskaičiavo visų nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų muitus, visų pirma eksportuojančių gamintojų, kurie buvo atrinkti ginčijamame reglamente ir dėl kurių Bendrasis Teismas priėmė sprendimą (t. y. GITI grupės, „Hankook“ grupės ir „Aeolus“ / „Pirelli“). Reikėtų priminti, kad atrinktų nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų žalos skirtumai buvo nustatyti remiantis neskelbtinais bendrovių duomenimis. Todėl skaičiavimai galėjo būti atskleisti ne visoms suinteresuotosioms šalims, o tik susijusioms bendrovėms. |
| --- | --- |

(31)

kaip nurodyta 171 konstatuojamojoje dalyje, Komisija perskaičiavo visų nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų muitus, visų pirma eksportuojančių gamintojų, kurie buvo atrinkti ginčijamame reglamente ir dėl kurių Bendrasis Teismas priėmė sprendimą (t. y. GITI grupės, „Hankook“ grupės ir „Aeolus“ / „Pirelli“). Reikėtų priminti, kad atrinktų nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų žalos skirtumai buvo nustatyti remiantis neskelbtinais bendrovių duomenimis. Todėl skaičiavimai galėjo būti atskleisti ne visoms suinteresuotosioms šalims, o tik susijusioms bendrovėms.

| (32) | CRIA tvirtino, kad 10 konstatuojamojoje dalyje minimos bendrovės pasirašė įgaliojimo raštus, kuriuose buvo numatyta galimybė susipažinti su bendrovių neskelbtinais duomenimis, todėl Komisija turėjo atskleisti CRIA individualius šių bendrovių priverstinio kainų mažinimo ir žalos skirtumo skaičiavimus. Be to, CRIA teigimu, įgaliojimo raštų turinys buvo toks pat kaip ir įprasto įgaliojimo, kuriuo teisininkas įgaliojamas atstovauti bendrovei. |
| --- | --- |

(32)

CRIA tvirtino, kad 10 konstatuojamojoje dalyje minimos bendrovės pasirašė įgaliojimo raštus, kuriuose buvo numatyta galimybė susipažinti su bendrovių neskelbtinais duomenimis, todėl Komisija turėjo atskleisti CRIA individualius šių bendrovių priverstinio kainų mažinimo ir žalos skirtumo skaičiavimus. Be to, CRIA teigimu, įgaliojimo raštų turinys buvo toks pat kaip ir įprasto įgaliojimo, kuriuo teisininkas įgaliojamas atstovauti bendrovei.

| (33) | Komisija išnagrinėjo CRIA pateiktus įgaliojimo raštus. Keletas Kinijos gamintojų, kuriems taikomas Bendrojo Teismo sprendimas, pasirašė tokius individualius įgaliojimo raštus. Komisija pažymėjo, kad įgaliojimo raštai buvo grindžiami standartiniu tekstu kiekvieno gamintojo (atrinkto ar neatrinkto) atveju , ir juose nebuvo nurodyta, ar atitinkama bendrovė įgaliojo CRIA gauti konfidencialius bendrovės duomenis. Be to, ne visi atrinkti eksportuojantys gamintojai, dėl kurių atliekamas šis tyrimas, sutiko suteikti CRIA galimybę susipažinti su jų konfidencialiais duomenimis. Taip pat dėl tvirtinimo, kad aptariami įgaliojimo raštai visiškai atitiko įgaliojimą, Komisija laikėsi nuomonės, kad esminis įgaliojimo ir asociacijos įgaliojimo rašto skirtumas yra subjektas, kuriam leidžiama gauti duomenis. Įgaliojimo atveju teisinis patarėjas privalo laikytis atitinkamos advokatūros, kurios narys yra teisininkas, etikos taisyklių, pagal kurias, be kita ko, jam neleidžiama atskleisti jokių konfidencialių bendrovės duomenų. Todėl tai, kad įgaliojime gali nebūti konkrečios nuostatos dėl tokių duomenų, neatleidžia atitinkamo (-ų) teisininko (-ų) nuo pareigos laikytis griežčiausių etikos taisyklių šiuo klausimu ir užtikrinti gautų duomenų konfidencialumą. Priešingai, asociacijos gali neribotai susipažinti su savo narių konfidencialiais bendrovių duomenimis išimtiniais atvejais, o tai, be kita ko, gali pažeisti atitinkamas galiojančias konkurencijos taisykles. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad bendrovių pasirašytuose įgaliojimo raštuose nebuvo pakankamai konkrečiai ir aiškiai nurodyta, ar atitinkamos bendrovės leido asociacijai susipažinti su jų konfidencialia informacija. |
| --- | --- |

(33)

Komisija išnagrinėjo CRIA pateiktus įgaliojimo raštus. Keletas Kinijos gamintojų, kuriems taikomas Bendrojo Teismo sprendimas, pasirašė tokius individualius įgaliojimo raštus. Komisija pažymėjo, kad įgaliojimo raštai buvo grindžiami standartiniu tekstu kiekvieno gamintojo (atrinkto ar neatrinkto) atveju , ir juose nebuvo nurodyta, ar atitinkama bendrovė įgaliojo CRIA gauti konfidencialius bendrovės duomenis. Be to, ne visi atrinkti eksportuojantys gamintojai, dėl kurių atliekamas šis tyrimas, sutiko suteikti CRIA galimybę susipažinti su jų konfidencialiais duomenimis. Taip pat dėl tvirtinimo, kad aptariami įgaliojimo raštai visiškai atitiko įgaliojimą, Komisija laikėsi nuomonės, kad esminis įgaliojimo ir asociacijos įgaliojimo rašto skirtumas yra subjektas, kuriam leidžiama gauti duomenis. Įgaliojimo atveju teisinis patarėjas privalo laikytis atitinkamos advokatūros, kurios narys yra teisininkas, etikos taisyklių, pagal kurias, be kita ko, jam neleidžiama atskleisti jokių konfidencialių bendrovės duomenų. Todėl tai, kad įgaliojime gali nebūti konkrečios nuostatos dėl tokių duomenų, neatleidžia atitinkamo (-ų) teisininko (-ų) nuo pareigos laikytis griežčiausių etikos taisyklių šiuo klausimu ir užtikrinti gautų duomenų konfidencialumą. Priešingai, asociacijos gali neribotai susipažinti su savo narių konfidencialiais bendrovių duomenimis išimtiniais atvejais, o tai, be kita ko, gali pažeisti atitinkamas galiojančias konkurencijos taisykles. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad bendrovių pasirašytuose įgaliojimo raštuose nebuvo pakankamai konkrečiai ir aiškiai nurodyta, ar atitinkamos bendrovės leido asociacijai susipažinti su jų konfidencialia informacija.

| (34) | Remdamasi pirmiau minėta analize ir Komisijos deramu stropumu tvarkant turimą konfidencialią bendrovių informaciją, Komisija nusprendė atskleisti bendrovių konfidencialius duomenis tiesiogiai tik nagrinėjamiesiems eksportuojantiems gamintojams, o ne CRIA, kad būtų apsaugotas šių duomenų konfidencialumas. Todėl 2023 m. sausio 10 d. duomenų rinkinys buvo išsiųstas GITI grupės teisiniam atstovui ir bendrovės „Hankook“ atstovui. Kadangi nei „Aeolus“ / „Pirelli“, nei kuris nors iš šios grupės nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų nebuvo įregistruoti kaip suinteresuotosios šalys, Komisija nustatė „Aeolus“ / „Pirelli“ kontaktinius asmenis ir 2023 m. sausio 17 d. pateikė jiems konkretų atitinkamų eksportuojančių gamintojų atskleistą informaciją. Jiems buvo suteikta galimybė pateikti pastabas iki 2023 m. sausio 31 d. |
| --- | --- |

(34)

Remdamasi pirmiau minėta analize ir Komisijos deramu stropumu tvarkant turimą konfidencialią bendrovių informaciją, Komisija nusprendė atskleisti bendrovių konfidencialius duomenis tiesiogiai tik nagrinėjamiesiems eksportuojantiems gamintojams, o ne CRIA, kad būtų apsaugotas šių duomenų konfidencialumas. Todėl 2023 m. sausio 10 d. duomenų rinkinys buvo išsiųstas GITI grupės teisiniam atstovui ir bendrovės „Hankook“ atstovui. Kadangi nei „Aeolus“ / „Pirelli“, nei kuris nors iš šios grupės nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų nebuvo įregistruoti kaip suinteresuotosios šalys, Komisija nustatė „Aeolus“ / „Pirelli“ kontaktinius asmenis ir 2023 m. sausio 17 d. pateikė jiems konkretų atitinkamų eksportuojančių gamintojų atskleistą informaciją. Jiems buvo suteikta galimybė pateikti pastabas iki 2023 m. sausio 31 d.

| (35) | 2023 m. sausio 16 d. CRIA paprašė pateikti susijusių bendrovių priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimus, pagrįstus pasirašytais įgaliojimo raštais. Atsakydama į tai, dėl 33 ir 34 konstatuojamosiose dalyse paaiškintų priežasčių Komisija paragino CRIA susisiekti su šiomis bendrovėmis ir gauti duomenis tiesiogiai iš jų. |
| --- | --- |

(35)

2023 m. sausio 16 d. CRIA paprašė pateikti susijusių bendrovių priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimus, pagrįstus pasirašytais įgaliojimo raštais. Atsakydama į tai, dėl 33 ir 34 konstatuojamosiose dalyse paaiškintų priežasčių Komisija paragino CRIA susisiekti su šiomis bendrovėmis ir gauti duomenis tiesiogiai iš jų.

| (36) | 2023 m. sausio 19 d.„Aeolus Tyre Co, Ltd“ kreipėsi ir aiškiai davė leidimą Komisijai pateikti CRIA konkrečią atskleistą informaciją. Tą pačią dieną Komisija atskleidė CRIA „Aeolus“ / „Pirelli“ grupės priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimus. Kalbant apie išsamius pardavimo sandorius, Komisija bendrovėms „Aeolus Tyre Co., Ltd“ ir „Pirelli Tyre Co., Ltd“ atskirai atskleidė tik jų pačių atitinkamą duomenų rinkinį. Taip buvo todėl, kad CRIA pateikė įgaliojimo raštą, kurį pasirašė tik „Aeolus Tyre Co., Ltd“, bet ne „Pirelli Tyre Co., Ltd“. |
| --- | --- |

(36)

2023 m. sausio 19 d.„Aeolus Tyre Co, Ltd“ kreipėsi ir aiškiai davė leidimą Komisijai pateikti CRIA konkrečią atskleistą informaciją. Tą pačią dieną Komisija atskleidė CRIA „Aeolus“ / „Pirelli“ grupės priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimus. Kalbant apie išsamius pardavimo sandorius, Komisija bendrovėms „Aeolus Tyre Co., Ltd“ ir „Pirelli Tyre Co., Ltd“ atskirai atskleidė tik jų pačių atitinkamą duomenų rinkinį. Taip buvo todėl, kad CRIA pateikė įgaliojimo raštą, kurį pasirašė tik „Aeolus Tyre Co., Ltd“, bet ne „Pirelli Tyre Co., Ltd“.

| (37) | Kalbant apie „Hankook“ grupę, Komisija negavo aiškaus leidimo dalytis jos duomenimis su CRIA. Nepaisant to, CRIA savo pastabose dėl faktų atskleidimo tvirtino, kad grupė pateikė asociacijai savo konkrečią informaciją. |
| --- | --- |

(37)

Kalbant apie „Hankook“ grupę, Komisija negavo aiškaus leidimo dalytis jos duomenimis su CRIA. Nepaisant to, CRIA savo pastabose dėl faktų atskleidimo tvirtino, kad grupė pateikė asociacijai savo konkrečią informaciją.

| (38) | Savo pastabose dėl faktų atskleidimo CRIA informavo Komisiją, kad GITI grupė panaikino savo įgaliojimo raštą CRIA. Vėliau, 2023 m. vasario 3 d., GITI grupė pateikė CRIA naują įgaliojimo raštą, kuriuo asociacijai aiškiai leidžiama gauti 2023 m. sausio 10 d. atskleistą konkrečios bendrovės informaciją. Po šio rašto ir CRIA prašymu, 2023 m. vasario 8 d. Komisija suteikė CRIA galimybę susipažinti su aptariama konkrečia atskleista informacija. |
| --- | --- |

(38)

Savo pastabose dėl faktų atskleidimo CRIA informavo Komisiją, kad GITI grupė panaikino savo įgaliojimo raštą CRIA. Vėliau, 2023 m. vasario 3 d., GITI grupė pateikė CRIA naują įgaliojimo raštą, kuriuo asociacijai aiškiai leidžiama gauti 2023 m. sausio 10 d. atskleistą konkrečios bendrovės informaciją. Po šio rašto ir CRIA prašymu, 2023 m. vasario 8 d. Komisija suteikė CRIA galimybę susipažinti su aptariama konkrečia atskleista informacija.

| (39) | Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytas aplinkybes, Komisija laikėsi nuomonės, kad atrinktų eksportuojančių gamintojų ir visų kitų nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų teisės į gynybą, taip pat CRIA teisės į gynybą nebuvo pažeistos. Nagrinėjamoms bendrovėms buvo atskleisti priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimai ir joms buvo suteikta pakankamai laiko pastaboms dėl faktų atskleidimo pateikti. |
| --- | --- |

(39)

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytas aplinkybes, Komisija laikėsi nuomonės, kad atrinktų eksportuojančių gamintojų ir visų kitų nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų teisės į gynybą, taip pat CRIA teisės į gynybą nebuvo pažeistos. Nagrinėjamoms bendrovėms buvo atskleisti priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimai ir joms buvo suteikta pakankamai laiko pastaboms dėl faktų atskleidimo pateikti.

| (40) | CRIA tvirtino, kad Komisija, atmesdama jos prašymą pratęsti pastabų dėl faktų atskleidimo pateikimo terminą ir surengti klausymą gerokai po kinų Naujųjų metų pabaigos, neatsižvelgė į išskirtines aplinkybes, t. y. 2023 m. sausio 21–29 d. vykusius kinų Naujuosius metus. CRIA teisininkų grupė tvirtino, kad dėl kinų Naujųjų metų jie iš CRIA negalėjo gauti tinkamų nurodymų ar informacijos dėl pastabų. Be to, nepaisant bylas nagrinėjančio pareigūno prašymo įsitraukti, nebuvo suteiktas joks reikšmingas pratęsimas, o bylas nagrinėjantis pareigūnas nesurengė klausymo šiam prašymui išnagrinėti. |
| --- | --- |

(40)

CRIA tvirtino, kad Komisija, atmesdama jos prašymą pratęsti pastabų dėl faktų atskleidimo pateikimo terminą ir surengti klausymą gerokai po kinų Naujųjų metų pabaigos, neatsižvelgė į išskirtines aplinkybes, t. y. 2023 m. sausio 21–29 d. vykusius kinų Naujuosius metus. CRIA teisininkų grupė tvirtino, kad dėl kinų Naujųjų metų jie iš CRIA negalėjo gauti tinkamų nurodymų ar informacijos dėl pastabų. Be to, nepaisant bylas nagrinėjančio pareigūno prašymo įsitraukti, nebuvo suteiktas joks reikšmingas pratęsimas, o bylas nagrinėjantis pareigūnas nesurengė klausymo šiam prašymui išnagrinėti.

| (41) | Komisija pažymėjo, kad terminą buvo prašoma pratęsti iki 2023 m. vasario 6 d., o tai yra itin ilgas terminas, t. y. pratęsti 14 dienų. Siekdama nesutrukdyti laiku užbaigti tyrimą, Komisija, nors jau buvo suteikusi 13 dienų pastaboms pateikti, pratęsė terminą dar dviem darbo dienomis, t. y. iki 2023 m. sausio 25 d. Kalbant apie prašymą dėl klausymo, Komisija iš pradžių pasiūlė klausymą surengti 2023 m. sausio 18 d., t. y. iki kinų Naujųjų metų. Vėliau CRIA pasiūlė surengti klausymą po kinų Naujųjų metų šventės, pageidautina – vasario mėn. Komisija sutiko ir pritarė, kad klausymas būtų surengtas 2023 m. sausio 31 d., t. y. po kinų Naujųjų metų ir pratęsto pastabų pateikimo termino. |
| --- | --- |

(41)

Komisija pažymėjo, kad terminą buvo prašoma pratęsti iki 2023 m. vasario 6 d., o tai yra itin ilgas terminas, t. y. pratęsti 14 dienų. Siekdama nesutrukdyti laiku užbaigti tyrimą, Komisija, nors jau buvo suteikusi 13 dienų pastaboms pateikti, pratęsė terminą dar dviem darbo dienomis, t. y. iki 2023 m. sausio 25 d. Kalbant apie prašymą dėl klausymo, Komisija iš pradžių pasiūlė klausymą surengti 2023 m. sausio 18 d., t. y. iki kinų Naujųjų metų. Vėliau CRIA pasiūlė surengti klausymą po kinų Naujųjų metų šventės, pageidautina – vasario mėn. Komisija sutiko ir pritarė, kad klausymas būtų surengtas 2023 m. sausio 31 d., t. y. po kinų Naujųjų metų ir pratęsto pastabų pateikimo termino.

| (42) | Komisija pažymėjo, kad pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 30 straipsnio 3 dalį šalių pastaboms pateikti nustatytas 10 kalendorinių dienų laikotarpis. Pratęsus terminą, CRIA ir visoms kitoms suinteresuotosioms šalims nustatytas terminas gerokai viršijo 10 kalendorinių dienų, o CRIA buvo suteikta net 15 dienų. Be to, Komisija, atsižvelgdama į pastabas, pateiktas po faktų atskleidimo, atskleidė papildomą informaciją ir suinteresuotosioms šalims suteikė papildomą 4 dienų laikotarpį pastaboms dėl papildomo faktų atskleidimo pateikti, t. y. iki 2023 m. vasario 3 d. Be to, priešingai nei teigia CRIA, atnaujinant tyrimus netaikomas pirminio faktų atskleidimo reikalavimas. |
| --- | --- |

(42)

Komisija pažymėjo, kad pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 30 straipsnio 3 dalį šalių pastaboms pateikti nustatytas 10 kalendorinių dienų laikotarpis. Pratęsus terminą, CRIA ir visoms kitoms suinteresuotosioms šalims nustatytas terminas gerokai viršijo 10 kalendorinių dienų, o CRIA buvo suteikta net 15 dienų. Be to, Komisija, atsižvelgdama į pastabas, pateiktas po faktų atskleidimo, atskleidė papildomą informaciją ir suinteresuotosioms šalims suteikė papildomą 4 dienų laikotarpį pastaboms dėl papildomo faktų atskleidimo pateikti, t. y. iki 2023 m. vasario 3 d. Be to, priešingai nei teigia CRIA, atnaujinant tyrimus netaikomas pirminio faktų atskleidimo reikalavimas.

| (43) | Galiausiai, jeigu daugiau nei dviejų papildomų savaičių pratęsimas būtų suteiktas tik CRIA, būtų diskriminuojamos visos kitos šiame atnaujintame tyrime užregistruotos suinteresuotosios šalys. |
| --- | --- |

(43)

Galiausiai, jeigu daugiau nei dviejų papildomų savaičių pratęsimas būtų suteiktas tik CRIA, būtų diskriminuojamos visos kitos šiame atnaujintame tyrime užregistruotos suinteresuotosios šalys.

| (44) | Dėl pastabos, kad Komisija neišnagrinėjo visų tvirtinimų, kurių nenagrinėjo Bendrasis Teismas, pažymėtina, kad Komisija šį klausimą jau išnagrinėjo 72 konstatuojamojoje dalyje ir jokių naujų argumentų nebuvo pateikta. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(44)

Dėl pastabos, kad Komisija neišnagrinėjo visų tvirtinimų, kurių nenagrinėjo Bendrasis Teismas, pažymėtina, kad Komisija šį klausimą jau išnagrinėjo 72 konstatuojamojoje dalyje ir jokių naujų argumentų nebuvo pateikta. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

4.1.   Bylas nagrinėjančio pareigūno įsitraukimas

Bylas nagrinėjančio pareigūno įsitraukimas

| (45) | CRIA paprašė bylas nagrinėjančio pareigūno įsitraukti pagal bylas nagrinėjančio pareigūno įgaliojimų 12, 13 ir 16 straipsnius dėl nepakankamai pratęsto termino pastaboms dėl faktų atskleidimo pateikti, nepagrįsto siūlomo Komisijos klausymo pagal faktų atskleidimą laiko ir dėl to, kad nebuvo atskleista tam tikra informacija. |
| --- | --- |

(45)

CRIA paprašė bylas nagrinėjančio pareigūno įsitraukti pagal bylas nagrinėjančio pareigūno įgaliojimų 12, 13 ir 16 straipsnius dėl nepakankamai pratęsto termino pastaboms dėl faktų atskleidimo pateikti, nepagrįsto siūlomo Komisijos klausymo pagal faktų atskleidimą laiko ir dėl to, kad nebuvo atskleista tam tikra informacija.

| (46) | Bylas nagrinėjantis pareigūnas pažymėjo, kad CRIA terminas buvo pratęstas iki 2023 m. sausio 25 d. Atsižvelgdamas į išdėstytas konkrečias aplinkybes ir atitinkamo tyrimo laiko apribojimus bei pasikonsultavęs su už tyrimą atsakingomis Komisijos tarnybomis, bylas nagrinėjantis pareigūnas pritarė termino pratęsimui ir atmetė tolesnius pratęsimus. Dėl faktų atskleidimo turinio bylas nagrinėjantis pareigūnas rekomendavo CRIA ir Komisijos tarnyboms pirmiausia surengti klausymą ir tik po to kreiptis į bylas nagrinėjantį pareigūną. |
| --- | --- |

(46)

Bylas nagrinėjantis pareigūnas pažymėjo, kad CRIA terminas buvo pratęstas iki 2023 m. sausio 25 d. Atsižvelgdamas į išdėstytas konkrečias aplinkybes ir atitinkamo tyrimo laiko apribojimus bei pasikonsultavęs su už tyrimą atsakingomis Komisijos tarnybomis, bylas nagrinėjantis pareigūnas pritarė termino pratęsimui ir atmetė tolesnius pratęsimus. Dėl faktų atskleidimo turinio bylas nagrinėjantis pareigūnas rekomendavo CRIA ir Komisijos tarnyboms pirmiausia surengti klausymą ir tik po to kreiptis į bylas nagrinėjantį pareigūną.

| (47) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija laikėsi nuomonės, kad CRIA galėjo visiškai pasinaudoti savo teise į gynybą per nustatytą ir pratęstą terminus, taip pat atsižvelgiant į atskleistos informacijos turinį ir papildomą informaciją, kuri buvo pateikta suinteresuotosioms šalims po to, kai po faktų atskleidimo buvo pateiktos pastabos. Po 2023 m. sausio 31 d. Komisijos tarnybų surengto klausymo CRIA neprašė, kad bylas nagrinėjantis pareigūnas ją išklausytų kuriuo nors iš anksčiau iškeltų klausimų. |
| --- | --- |

(47)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija laikėsi nuomonės, kad CRIA galėjo visiškai pasinaudoti savo teise į gynybą per nustatytą ir pratęstą terminus, taip pat atsižvelgiant į atskleistos informacijos turinį ir papildomą informaciją, kuri buvo pateikta suinteresuotosioms šalims po to, kai po faktų atskleidimo buvo pateiktos pastabos. Po 2023 m. sausio 31 d. Komisijos tarnybų surengto klausymo CRIA neprašė, kad bylas nagrinėjantis pareigūnas ją išklausytų kuriuo nors iš anksčiau iškeltų klausimų.

5.   SUINTERESUOTUJU SALIU PASTABOS

SUINTERESUOTUJU SALIU PASTABOS

| (48) | Komisija gavo pastabų iš Sąjungos pramonės, CRIA, GITI grupės, „Hämmerling“ ir „Opoltrans sp. z o.o.“ (toliau – „Opoltrans“). |
| --- | --- |

(48)

Komisija gavo pastabų iš Sąjungos pramonės, CRIA, GITI grupės, „Hämmerling“ ir „Opoltrans sp. z o.o.“ (toliau – „Opoltrans“).

| (49) | CRIA pateikė Komisijai kelių eksportuojančių gamintojų, kurių atžvilgiu Bendrasis Teismas panaikino ginčijamą reglamentą, pasirašytus įgaliojimo raštus, įskaitant tuos nagrinėjamuosius eksportuojančius gamintojus, kurie buvo atrinkti atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas ginčijamas reglamentas, visų pirma GITI grupės, „Aeolus Tyre Co, Ltd“, „Chongqing Hankook Tire Co, Ltd“ ir „Jiangsu Hankook Tire Co, Ltd“. |
| --- | --- |

(49)

CRIA pateikė Komisijai kelių eksportuojančių gamintojų, kurių atžvilgiu Bendrasis Teismas panaikino ginčijamą reglamentą, pasirašytus įgaliojimo raštus, įskaitant tuos nagrinėjamuosius eksportuojančius gamintojus, kurie buvo atrinkti atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas ginčijamas reglamentas, visų pirma GITI grupės, „Aeolus Tyre Co, Ltd“, „Chongqing Hankook Tire Co, Ltd“ ir „Jiangsu Hankook Tire Co, Ltd“.

| (50) | CRIA ir GITI grupė prieštaravo Komisijos sprendimui registruoti importuojamus produktus, nes šiuo konkrečiu atveju toks registravimas nėra aiškiai numatytas pagrindiniuose antidempingo ir antisubsidijų reglamentuose. Po faktų atskleidimo šios dvi šalys pakartojo savo tvirtinimą. Sąjungos pramonės atstovai laikėsi nuomonės, kad registravimas priklauso Komisijos diskrecijai. |
| --- | --- |

(50)

CRIA ir GITI grupė prieštaravo Komisijos sprendimui registruoti importuojamus produktus, nes šiuo konkrečiu atveju toks registravimas nėra aiškiai numatytas pagrindiniuose antidempingo ir antisubsidijų reglamentuose. Po faktų atskleidimo šios dvi šalys pakartojo savo tvirtinimą. Sąjungos pramonės atstovai laikėsi nuomonės, kad registravimas priklauso Komisijos diskrecijai.

| (51) | Dėl šio tvirtinimo Komisija laikėsi nuomonės, kad Bendrasis Teismas nusprendė, jog Komisija turi teisę reikalauti, kad nacionalinės valdžios institucijos imtųsi tinkamų priemonių importuojamiems produktams registruoti, yra bendro pobūdžio, kaip matyti iš 2016 m. pagrindinio antisubsidijų reglamento 24 straipsnio antraštės „Bendrosios nuostatos“. Be to, to reglamento 24 straipsnio 5 dalyje nėra jokių apribojimų, susijusių su aplinkybėmis, kuriomis Komisija yra įgaliota reikalauti, kad nacionalinės muitinės registruotų prekes (20). Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(51)

Dėl šio tvirtinimo Komisija laikėsi nuomonės, kad Bendrasis Teismas nusprendė, jog Komisija turi teisę reikalauti, kad nacionalinės valdžios institucijos imtųsi tinkamų priemonių importuojamiems produktams registruoti, yra bendro pobūdžio, kaip matyti iš 2016 m. pagrindinio antisubsidijų reglamento 24 straipsnio antraštės „Bendrosios nuostatos“. Be to, to reglamento 24 straipsnio 5 dalyje nėra jokių apribojimų, susijusių su aplinkybėmis, kuriomis Komisija yra įgaliota reikalauti, kad nacionalinės muitinės registruotų prekes (20). Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

20

| (52) | Be to, GITI grupė tvirtino, kad tuo metu sprendimą dar buvo galima apskųsti, todėl jis nesuteikė pagrįsto teisinio pagrindo pradėti registravimą. Komisija laikėsi nuomonės, kad sprendimas nebuvo apskųstas, o registracija buvo tinkamas veiksmas, kurį reikėjo atlikti siekiant užtikrinti, kad būtų galima vėl nustatyti teisingo dydžio muitus, jei tokie būtų nustatyti, ir nurodyti muitinėms laukti, kol bus paskelbtas šis reglamentas (21). |
| --- | --- |

(52)

Be to, GITI grupė tvirtino, kad tuo metu sprendimą dar buvo galima apskųsti, todėl jis nesuteikė pagrįsto teisinio pagrindo pradėti registravimą. Komisija laikėsi nuomonės, kad sprendimas nebuvo apskųstas, o registracija buvo tinkamas veiksmas, kurį reikėjo atlikti siekiant užtikrinti, kad būtų galima vėl nustatyti teisingo dydžio muitus, jei tokie būtų nustatyti, ir nurodyti muitinėms laukti, kol bus paskelbtas šis reglamentas (21).

21

| (53) | CRIA, GITI grupė, „Hämmerling“ ir „Opoltrans“ tvirtino, kad Komisija negali nurodyti nacionalinėms muitinėms negrąžinti pagal ginčijamą reglamentą surinktų muitų ir (arba) neatsisakyti jų išieškoti. Turi būti nedelsiant grąžinta visa suma. Jos taip pat tvirtino, kad šios bylos aplinkybės skiriasi nuo aplinkybių Sprendime Deichmann (22), nes, pasak šalių, rinkos ekonominio režimo ir individualaus režimo tvirtinimų neįvertinimas toje byloje neturėjo įtakos muitų dydžiui. Šalys taip pat tvirtino, kad muitai negali būti vėl nustatyti atgaline data. Šalių teigimu, panaikintas visas ginčijamas reglamentas, o tai reiškia, kad jis buvo pašalintas iš Sąjungos teisės sistemos atgaline data, o Sprendime Deichmann nenustatyta jokio kito elemento, kuris „galėjo turėti įtakos galutinio reglamento galiojimui“. Be to, šalys tvirtino, kad dėl nustatyto pažeidimo, susijusio su priverstinio kainų mažinimo analize, „visa Komisijos atlikta priežastinio ryšio analizė yra negaliojanti“. Šalių nuomone, tai reiškia, kad jokie muitai neturėjo būti nei nustatyti, nei vėl nustatyti, nes visa žalos ir priežastinio ryšio analizė buvo klaidinga. |
| --- | --- |

(53)

CRIA, GITI grupė, „Hämmerling“ ir „Opoltrans“ tvirtino, kad Komisija negali nurodyti nacionalinėms muitinėms negrąžinti pagal ginčijamą reglamentą surinktų muitų ir (arba) neatsisakyti jų išieškoti. Turi būti nedelsiant grąžinta visa suma. Jos taip pat tvirtino, kad šios bylos aplinkybės skiriasi nuo aplinkybių Sprendime Deichmann (22), nes, pasak šalių, rinkos ekonominio režimo ir individualaus režimo tvirtinimų neįvertinimas toje byloje neturėjo įtakos muitų dydžiui. Šalys taip pat tvirtino, kad muitai negali būti vėl nustatyti atgaline data. Šalių teigimu, panaikintas visas ginčijamas reglamentas, o tai reiškia, kad jis buvo pašalintas iš Sąjungos teisės sistemos atgaline data, o Sprendime Deichmann nenustatyta jokio kito elemento, kuris „galėjo turėti įtakos galutinio reglamento galiojimui“. Be to, šalys tvirtino, kad dėl nustatyto pažeidimo, susijusio su priverstinio kainų mažinimo analize, „visa Komisijos atlikta priežastinio ryšio analizė yra negaliojanti“. Šalių nuomone, tai reiškia, kad jokie muitai neturėjo būti nei nustatyti, nei vėl nustatyti, nes visa žalos ir priežastinio ryšio analizė buvo klaidinga.

Deichmann

22

Deichmann

| (54) | Po faktų atskleidimo GITI grupė tvirtino, kad Komisijos sprendimas nurodyti nacionalinėms muitinėms negrąžinti muitų pažeidžia teisminės gynybos principą, įtvirtintą Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 47 straipsnyje. Komisija turėtų leisti grąžinti muitus, kaip tai buvo padaryta, kai Bendrasis Teismas panaikino baudas, surinktas už Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnio pažeidimą (23). Visų pirma, GITI grupė rėmėsi Teisingumo Teismo išvadomis, kad, „kai Teismas paskelbia, kad reglamentas, kuriuo nustatomi antidempingo muitai <...>, yra negaliojantis, turi būti laikoma, kad tokie muitai niekada nebuvo teisėtai mokėtini, kaip tai suprantama pagal Muitinės kodekso 236 straipsnį, ir iš esmės nacionalinės muitinės juos turi grąžinti pagal šiuo tikslu nustatytas sąlygas“ (24). Be to, GITI grupės teigimu, muitų grąžinimo vėlavimas turi svarbių praktinių pasekmių, kurios daro neigiamą poveikį atitinkamų bendrovių finansinei būklei ir jų investicijų grąžai. |
| --- | --- |

(54)

Po faktų atskleidimo GITI grupė tvirtino, kad Komisijos sprendimas nurodyti nacionalinėms muitinėms negrąžinti muitų pažeidžia teisminės gynybos principą, įtvirtintą Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 47 straipsnyje. Komisija turėtų leisti grąžinti muitus, kaip tai buvo padaryta, kai Bendrasis Teismas panaikino baudas, surinktas už Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnio pažeidimą (23). Visų pirma, GITI grupė rėmėsi Teisingumo Teismo išvadomis, kad, „kai Teismas paskelbia, kad reglamentas, kuriuo nustatomi antidempingo muitai <...>, yra negaliojantis, turi būti laikoma, kad tokie muitai niekada nebuvo teisėtai mokėtini, kaip tai suprantama pagal Muitinės kodekso 236 straipsnį, ir iš esmės nacionalinės muitinės juos turi grąžinti pagal šiuo tikslu nustatytas sąlygas“ (24). Be to, GITI grupės teigimu, muitų grąžinimo vėlavimas turi svarbių praktinių pasekmių, kurios daro neigiamą poveikį atitinkamų bendrovių finansinei būklei ir jų investicijų grąžai.

23

24

| (55) | Komisija priminė, kad pagal suformuotą jurisprudenciją Komisija gali nurodyti nacionalinėms muitinėms, kad jos, prieš priimdamos sprendimą dėl ūkio subjektų, sumokėjusių minėtus muitus, pateiktų prašymų, palauktų, kol Komisija, vykdydama Sąjungos teismų sprendimą, nustatys šių muitų tarifus (25). Teisingumo Teismas taip pat pažymėjo, kad Teisingumo Teismo sprendimo dėl negaliojimo pripažinimo ir pagal jį kylančių pareigų apimtis kiekvienu konkrečiu atveju turi būti nustatoma atsižvelgiant ne tik į šio sprendimo rezoliucinę dalį, bet ir į motyvus, kurie yra būtinas jos pagrindas (26). |
| --- | --- |

(55)

Komisija priminė, kad pagal suformuotą jurisprudenciją Komisija gali nurodyti nacionalinėms muitinėms, kad jos, prieš priimdamos sprendimą dėl ūkio subjektų, sumokėjusių minėtus muitus, pateiktų prašymų, palauktų, kol Komisija, vykdydama Sąjungos teismų sprendimą, nustatys šių muitų tarifus (25). Teisingumo Teismas taip pat pažymėjo, kad Teisingumo Teismo sprendimo dėl negaliojimo pripažinimo ir pagal jį kylančių pareigų apimtis kiekvienu konkrečiu atveju turi būti nustatoma atsižvelgiant ne tik į šio sprendimo rezoliucinę dalį, bet ir į motyvus, kurie yra būtinas jos pagrindas (26).

25

26

| (56) | Nagrinėjamoje byloje Bendrasis Teismas suabejojo priverstinio kainų mažinimo apskaičiavimo metodu ir jo poveikiu priežastiniam ryšiui, taip pat tos pačios klaidos poveikiu bendrovių, dėl kurių Bendrasis Teismas priėmė sprendimą, žalos skirtumui (27). Be to, Bendrasis Teismas pareikalavo, kad Komisija patikslintų ir atskleistų tam tikrą su žalos rodikliais susijusią informaciją. Tačiau šie elementai nekėlė abejonių dėl visų kitų ginčijamame reglamente padarytų išvadų pagrįstumo. Be to, Bendrasis Teismas nusprendė, kad atnaujinus tyrimą Komisija gali priimti priemonę, pakeičiančią panaikintą priemonę, ir atitinkamai vėl nustatyti galutinį kompensacinį muitą, ištaisydama šiuo atveju nustatytus pažeidimus (28). Šiuo atžvilgiu nėra svarbu, ar pažeidimai yra konkrečiai susiję su muitų dydžiu, ar ne. Bet kuriuo atveju, net jei atnaujinus tyrimą būtų padaryta išvada, kad kompensacinio muitų nereikėtų vėl nustatyti, muitinės turėtų galimybę grąžinti visą muitų sumą, kuri buvo surinkta nuo ginčijamo reglamento priėmimo, vadovaudamosi atitinkamais muitų teisės aktais. Be to, į šį grąžinimą taip pat būtų įtrauktos tinkamos palūkanos pagal atitinkamus muitų teisės aktus. Taigi, priešingai nei teigia GITI grupė, bendrovėms būtų tinkamai kompensuota už tai, kad jos sumokėjo nagrinėjamus muitus. |
| --- | --- |

(56)

Nagrinėjamoje byloje Bendrasis Teismas suabejojo priverstinio kainų mažinimo apskaičiavimo metodu ir jo poveikiu priežastiniam ryšiui, taip pat tos pačios klaidos poveikiu bendrovių, dėl kurių Bendrasis Teismas priėmė sprendimą, žalos skirtumui (27). Be to, Bendrasis Teismas pareikalavo, kad Komisija patikslintų ir atskleistų tam tikrą su žalos rodikliais susijusią informaciją. Tačiau šie elementai nekėlė abejonių dėl visų kitų ginčijamame reglamente padarytų išvadų pagrįstumo. Be to, Bendrasis Teismas nusprendė, kad atnaujinus tyrimą Komisija gali priimti priemonę, pakeičiančią panaikintą priemonę, ir atitinkamai vėl nustatyti galutinį kompensacinį muitą, ištaisydama šiuo atveju nustatytus pažeidimus (28). Šiuo atžvilgiu nėra svarbu, ar pažeidimai yra konkrečiai susiję su muitų dydžiu, ar ne. Bet kuriuo atveju, net jei atnaujinus tyrimą būtų padaryta išvada, kad kompensacinio muitų nereikėtų vėl nustatyti, muitinės turėtų galimybę grąžinti visą muitų sumą, kuri buvo surinkta nuo ginčijamo reglamento priėmimo, vadovaudamosi atitinkamais muitų teisės aktais. Be to, į šį grąžinimą taip pat būtų įtrauktos tinkamos palūkanos pagal atitinkamus muitų teisės aktus. Taigi, priešingai nei teigia GITI grupė, bendrovėms būtų tinkamai kompensuota už tai, kad jos sumokėjo nagrinėjamus muitus.

27

28

| (57) | Teisingumo Teismas nuosekliai laikosi nuomonės, kad pagrindinio antidempingo reglamento 10 straipsnio 1 dalis ir atitinkama pagrindinio antisubsidijų reglamento 14 straipsnio 1 dalis neužkerta kelio priimti aktus, kuriais vėl nustatomi antidempingo arba kompensaciniai muitai produktams, importuotiems negaliojančiais paskelbtų reglamentų taikymo laikotarpiu (29). |
| --- | --- |

(57)

Teisingumo Teismas nuosekliai laikosi nuomonės, kad pagrindinio antidempingo reglamento 10 straipsnio 1 dalis ir atitinkama pagrindinio antisubsidijų reglamento 14 straipsnio 1 dalis neužkerta kelio priimti aktus, kuriais vėl nustatomi antidempingo arba kompensaciniai muitai produktams, importuotiems negaliojančiais paskelbtų reglamentų taikymo laikotarpiu (29).

29

| (58) | Priešingai nei registracijos iki laikinųjų priemonių priėmimo atveju, pagrindinio antisubsidijų reglamento 14 straipsnio 4 dalyje nustatytos sąlygos šiuo atveju netaikomos. Vykdant Teismo sprendimus atliekamos registracijos tikslas nėra leisti galbūt surinkti muitus pagal prekybos apsaugos priemones atgaline tvarka, kaip numatyta tose nuostatose. Veikiau siekiama užtikrinti galiojančių priemonių veiksmingumą be pertrūkio nuo ginčijamo reglamento įsigaliojimo dienos iki pataisytų muitų nustatymo iš naujo, jei nusprendžiama juos iš naujo nustatyti, garantuojant, kad ateityje būtų galima surinkti tinkamo dydžio muitus. Taigi, kaip paaiškinta registracijos reglamento 20 konstatuojamojoje dalyje, administracinės procedūros atnaujinimas, po kurio vėl nustatomi muitai, negali būti laikomas prieštaraujančiu netaikymo atgaline data taisyklei. Be to, kaip pripažino šalys, tą patį požiūrį neseniai patvirtino Bendrasis Teismas savo sprendime, priimtame byloje T-440/20 (30). Todėl tvirtinimas, kad muitai negali būti vėl nustatyti, buvo atmestas. |
| --- | --- |

(58)

Priešingai nei registracijos iki laikinųjų priemonių priėmimo atveju, pagrindinio antisubsidijų reglamento 14 straipsnio 4 dalyje nustatytos sąlygos šiuo atveju netaikomos. Vykdant Teismo sprendimus atliekamos registracijos tikslas nėra leisti galbūt surinkti muitus pagal prekybos apsaugos priemones atgaline tvarka, kaip numatyta tose nuostatose. Veikiau siekiama užtikrinti galiojančių priemonių veiksmingumą be pertrūkio nuo ginčijamo reglamento įsigaliojimo dienos iki pataisytų muitų nustatymo iš naujo, jei nusprendžiama juos iš naujo nustatyti, garantuojant, kad ateityje būtų galima surinkti tinkamo dydžio muitus. Taigi, kaip paaiškinta registracijos reglamento 20 konstatuojamojoje dalyje, administracinės procedūros atnaujinimas, po kurio vėl nustatomi muitai, negali būti laikomas prieštaraujančiu netaikymo atgaline data taisyklei. Be to, kaip pripažino šalys, tą patį požiūrį neseniai patvirtino Bendrasis Teismas savo sprendime, priimtame byloje T-440/20 (30). Todėl tvirtinimas, kad muitai negali būti vėl nustatyti, buvo atmestas.

30

| (59) | Kalbant apie Chartijos 47 straipsnyje įtvirtintą teisminės apsaugos principą, pagal suformuotą jurisprudenciją teisminės apsaugos principas negali užkirsti kelio ES institucijai, kurios teisės aktas anksčiau buvo panaikintas, priimti naują neigiamą poveikį šiam asmeniui darantį aktą, grindžiamą kitais pagrindais (31). Nagrinėjamu atveju padarytos išvados grindžiamos kitais pagrindais nei tie, kuriais remiantis buvo panaikintas ginčijamas reglamentas. Taigi, remiantis Bendrojo Teismo išvadomis (32), Komisija nepažeidė veiksmingos teisminės gynybos principo dėl to, kad šiuo reglamentu ji vėl nustatė galutinį antidempingo muitą po to, kai Teisingumo Teismas panaikino ginčijamą reglamentą. |
| --- | --- |

(59)

Kalbant apie Chartijos 47 straipsnyje įtvirtintą teisminės apsaugos principą, pagal suformuotą jurisprudenciją teisminės apsaugos principas negali užkirsti kelio ES institucijai, kurios teisės aktas anksčiau buvo panaikintas, priimti naują neigiamą poveikį šiam asmeniui darantį aktą, grindžiamą kitais pagrindais (31). Nagrinėjamu atveju padarytos išvados grindžiamos kitais pagrindais nei tie, kuriais remiantis buvo panaikintas ginčijamas reglamentas. Taigi, remiantis Bendrojo Teismo išvadomis (32), Komisija nepažeidė veiksmingos teisminės gynybos principo dėl to, kad šiuo reglamentu ji vėl nustatė galutinį antidempingo muitą po to, kai Teisingumo Teismas panaikino ginčijamą reglamentą.

31

32

| (60) | CRIA teigė, kad „skolų muitinei neatsirado“, todėl pakartotinis muitų nustatymas „viršytų teisinį laikotarpį, per kurį nacionalinės muitinės turi teisę rinkti mokesčius, atsižvelgiant į trejų metų senaties terminą <...>“. GITI grupės teigimu, „pakartotinis muitų nustatymas atgaline data <...> net ir pasibaigus trejų metų terminui kelia pavojų (leidžiant suprasti, kad muitai gali būti renkami pasibaigus šiam trejų metų terminui), kad bus įsikišta į šį savarankišką nacionalinių muitinių sprendimų priėmimo procesą ir taip gali būti sutrikdytas kruopščiai suderintas Komisijos ir ES valstybių narių kompetencijos pasidalijimas, kaip nustatyta ES sutartyse“. Po faktų atskleidimo GITI grupė pakartojo savo tvirtinimą. |
| --- | --- |

(60)

CRIA teigė, kad „skolų muitinei neatsirado“, todėl pakartotinis muitų nustatymas „viršytų teisinį laikotarpį, per kurį nacionalinės muitinės turi teisę rinkti mokesčius, atsižvelgiant į trejų metų senaties terminą <...>“. GITI grupės teigimu, „pakartotinis muitų nustatymas atgaline data <...> net ir pasibaigus trejų metų terminui kelia pavojų (leidžiant suprasti, kad muitai gali būti renkami pasibaigus šiam trejų metų terminui), kad bus įsikišta į šį savarankišką nacionalinių muitinių sprendimų priėmimo procesą ir taip gali būti sutrikdytas kruopščiai suderintas Komisijos ir ES valstybių narių kompetencijos pasidalijimas, kaip nustatyta ES sutartyse“. Po faktų atskleidimo GITI grupė pakartojo savo tvirtinimą.

| (61) | Komisija laikėsi nuomonės, kad abu argumentai turi būti atmesti. Pirma, Bendrasis Teismas nurodė, kad terminai „negali užkirsti kelio Komisijai priimti reglamentą, kuriuo nustatomi arba vėl nustatomi antidempingo muitai, arba, a fortiori, pradėti ar atnaujinti procedūrą iki tokio priėmimo“ (33). Analogiškai Bendrasis Teismas nurodė, kad „[Sąjungos muitinės kodekso 103 straipsnio 1 dalis] taikoma tik pranešant skolininkui apie muitų sumą, todėl jos įgyvendinimas priklauso tik nacionalinių muitinių, kurios yra kompetentingos pateikti tokį pranešimą, kompetencijai. Todėl ji nedraudžia Komisijai priimti reglamentą, kuriuo nustatomas arba vėl nustatomas galutinis kompensacinis muitas“ (34). Dėl tvirtinimo, kad pakartotinis muitų nustatymas pažeidžia Komisijos ir valstybių narių kompetencijos pasidalijimą, Komisija pažymėjo, kad GITI grupė nenurodė, kurią Sutarčių nuostatą pažeistų pakartotinis muitų įvedimas. Teismas nuosekliai laikėsi nuomonės, kad Komisija turi teisę vėl nustatyti muitus, kai ištaiso Teismo nustatytas klaidas (35). Be to, visam šiam reglamentui buvo taikoma pagrindinio antisubsidijų reglamento 25 straipsnio 3 dalyje numatyta nagrinėjimo procedūra. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(61)

Komisija laikėsi nuomonės, kad abu argumentai turi būti atmesti. Pirma, Bendrasis Teismas nurodė, kad terminai „negali užkirsti kelio Komisijai priimti reglamentą, kuriuo nustatomi arba vėl nustatomi antidempingo muitai, arba, a fortiori, pradėti ar atnaujinti procedūrą iki tokio priėmimo“ (33). Analogiškai Bendrasis Teismas nurodė, kad „[Sąjungos muitinės kodekso 103 straipsnio 1 dalis] taikoma tik pranešant skolininkui apie muitų sumą, todėl jos įgyvendinimas priklauso tik nacionalinių muitinių, kurios yra kompetentingos pateikti tokį pranešimą, kompetencijai. Todėl ji nedraudžia Komisijai priimti reglamentą, kuriuo nustatomas arba vėl nustatomas galutinis kompensacinis muitas“ (34). Dėl tvirtinimo, kad pakartotinis muitų nustatymas pažeidžia Komisijos ir valstybių narių kompetencijos pasidalijimą, Komisija pažymėjo, kad GITI grupė nenurodė, kurią Sutarčių nuostatą pažeistų pakartotinis muitų įvedimas. Teismas nuosekliai laikėsi nuomonės, kad Komisija turi teisę vėl nustatyti muitus, kai ištaiso Teismo nustatytas klaidas (35). Be to, visam šiam reglamentui buvo taikoma pagrindinio antisubsidijų reglamento 25 straipsnio 3 dalyje numatyta nagrinėjimo procedūra. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

a fortiori

33

34

35

| (62) | GITI grupė tvirtino, kad (patikslintų) antidempingo ir kompensacinių muitų nustatymas atgaline data taip pat būtų neproporcingas ir prieštarautų proporcingumo principui, nustatytam Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. Be to, GITI grupė tvirtino, kad pakartotinis muitų nustatymas atgaline data nesuteikia ir negali suteikti jokios papildomos apsaugos Sąjungos pramonei arba užkirsti kelią tolesniam importui. Todėl tai pažeistų proporcingumo principą. Po faktų atskleidimo GITI grupė pakartojo šį tvirtinimą. |
| --- | --- |

(62)

GITI grupė tvirtino, kad (patikslintų) antidempingo ir kompensacinių muitų nustatymas atgaline data taip pat būtų neproporcingas ir prieštarautų proporcingumo principui, nustatytam Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. Be to, GITI grupė tvirtino, kad pakartotinis muitų nustatymas atgaline data nesuteikia ir negali suteikti jokios papildomos apsaugos Sąjungos pramonei arba užkirsti kelią tolesniam importui. Todėl tai pažeistų proporcingumo principą. Po faktų atskleidimo GITI grupė pakartojo šį tvirtinimą.

| (63) | Komisija priminė, kad pagal suformuotą jurisprudenciją Komisija nepažeidė proporcingumo principo, kai siekdama įgyvendinti sprendimą vėl nustatė galutinį muitą, taikydama tinkamą muito normą ir nuo galutinių priemonių įsigaliojimo dienos. Ji taip pat nustatė, kad proporcinga sumažinti vėl nustatomas muito normas, o skirtumą nurodyta grąžinti arba atsisakyti jį išieškoti (36). Galiausiai dėl argumento, kad būtų neproporcinga, jei Sąjungos pramonei būtų suteikta papildoma apsauga atgaline data, Bendrasis Teismas nusprendė, kad šis tvirtinimas „pats savaime nėra toks, kad būtų galima nustatyti reikiamą teisinį standartą, pagal kurį pakartotinis galutinio antidempingo muito, kuris ginčijamu reglamentu yra gerokai sumažintas, nustatymas šiuo atveju būtų neproporcingas“ (37). Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(63)

Komisija priminė, kad pagal suformuotą jurisprudenciją Komisija nepažeidė proporcingumo principo, kai siekdama įgyvendinti sprendimą vėl nustatė galutinį muitą, taikydama tinkamą muito normą ir nuo galutinių priemonių įsigaliojimo dienos. Ji taip pat nustatė, kad proporcinga sumažinti vėl nustatomas muito normas, o skirtumą nurodyta grąžinti arba atsisakyti jį išieškoti (36). Galiausiai dėl argumento, kad būtų neproporcinga, jei Sąjungos pramonei būtų suteikta papildoma apsauga atgaline data, Bendrasis Teismas nusprendė, kad šis tvirtinimas „pats savaime nėra toks, kad būtų galima nustatyti reikiamą teisinį standartą, pagal kurį pakartotinis galutinio antidempingo muito, kuris ginčijamu reglamentu yra gerokai sumažintas, nustatymas šiuo atveju būtų neproporcingas“ (37). Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

36

37

| (64) | „Hämmerling“ tvirtino, kad reikia atsižvelgti į dabartinę ekonominę padėtį. Nuo to laiko aptariamam ekonomikos sektoriui teko susidurti su COVID-19 krize, pasauliniu kainų šuoliu, turėjusiu poveikį visai tiekimo grandinei (įskaitant transportą ir logistiką), ir atitinkama ekonomine krize, o dabar – su tokiomis problemomis, kaip elektros energijos kainų padidėjimas, didelis infliacijos lygis ir pan., kurias sukėlė ir Rusijos agresija prieš Ukrainą. Todėl būtų nepagrįsta vėl nustatyti nagrinėjamus muitus tokiame sektoriuje, rinkoje ir mikroekonominėje bei makroekonominėje situacijoje, kuri visiškai skiriasi nuo tos, kuri buvo nagrinėjama atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas ginčijamas reglamentas. |
| --- | --- |

(64)

„Hämmerling“ tvirtino, kad reikia atsižvelgti į dabartinę ekonominę padėtį. Nuo to laiko aptariamam ekonomikos sektoriui teko susidurti su COVID-19 krize, pasauliniu kainų šuoliu, turėjusiu poveikį visai tiekimo grandinei (įskaitant transportą ir logistiką), ir atitinkama ekonomine krize, o dabar – su tokiomis problemomis, kaip elektros energijos kainų padidėjimas, didelis infliacijos lygis ir pan., kurias sukėlė ir Rusijos agresija prieš Ukrainą. Todėl būtų nepagrįsta vėl nustatyti nagrinėjamus muitus tokiame sektoriuje, rinkoje ir mikroekonominėje bei makroekonominėje situacijoje, kuri visiškai skiriasi nuo tos, kuri buvo nagrinėjama atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas ginčijamas reglamentas.

| (65) | Kaip paaiškinta 11 konstatuojamojoje dalyje, panaikinto akto pakeitimo procedūra gali būti atnaujinta nuo to momento, kai buvo padarytas pažeidimas (38). Nagrinėjamu atveju Bendrojo Teismo nustatytas pažeidimas pasireiškė reglamente, kuriuo nustatomos galutinės kompensacinės priemonės. Todėl Komisija, šalindama Bendrojo Teismo nustatytus pažeidimus, negali atsižvelgti į naujausius pokyčius, nesusijusius su tiriamuoju laikotarpiu ir nagrinėjamuoju laikotarpiu. Pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 15 straipsnio 1 dalį, kai galutinai nustatyti faktai rodo, kad yra kompensuotinos subsidijos ir jų padaryta žala bei pagal 31 straipsnį reikia imtis priemonių, kad būtų apsaugoti Sąjungos interesai, nustatomas galutinis kompensacinis muitas. Todėl, atnaujinus tyrimą, kompensaciniai muitai galėtų būti pakartotinai nenustatyti tik tuo atveju, jei Komisija nustatytų, kad tiriamuoju laikotarpiu nebuvo subsidijavimo, dėl to padarytos žalos ar muitai neatitinka Sąjungos interesų (39). |
| --- | --- |

(65)

Kaip paaiškinta 11 konstatuojamojoje dalyje, panaikinto akto pakeitimo procedūra gali būti atnaujinta nuo to momento, kai buvo padarytas pažeidimas (38). Nagrinėjamu atveju Bendrojo Teismo nustatytas pažeidimas pasireiškė reglamente, kuriuo nustatomos galutinės kompensacinės priemonės. Todėl Komisija, šalindama Bendrojo Teismo nustatytus pažeidimus, negali atsižvelgti į naujausius pokyčius, nesusijusius su tiriamuoju laikotarpiu ir nagrinėjamuoju laikotarpiu. Pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 15 straipsnio 1 dalį, kai galutinai nustatyti faktai rodo, kad yra kompensuotinos subsidijos ir jų padaryta žala bei pagal 31 straipsnį reikia imtis priemonių, kad būtų apsaugoti Sąjungos interesai, nustatomas galutinis kompensacinis muitas. Todėl, atnaujinus tyrimą, kompensaciniai muitai galėtų būti pakartotinai nenustatyti tik tuo atveju, jei Komisija nustatytų, kad tiriamuoju laikotarpiu nebuvo subsidijavimo, dėl to padarytos žalos ar muitai neatitinka Sąjungos interesų (39).

38

39

| (66) | GITI grupė tvirtino, kad tyrimų atnaujinimas turėtų apimti tik Bendrojo Teismo nagrinėtus klausimus. Taigi Komisijai neleidžiama priverstinio kainų mažinimo analizę pakeisti kainų smukdymo analize, kad būtų galima atlikti poveikio kainai tyrimą, nes Komisijos patvirtinta metodika tebegalioja, todėl ji nėra tyrimo atnaujinimo dalykas. Bendrasis Teismas nenagrinėjo kainų smukdymo analizės poveikio, todėl jos neapima šis atnaujintas tyrimas. |
| --- | --- |

(66)

GITI grupė tvirtino, kad tyrimų atnaujinimas turėtų apimti tik Bendrojo Teismo nagrinėtus klausimus. Taigi Komisijai neleidžiama priverstinio kainų mažinimo analizę pakeisti kainų smukdymo analize, kad būtų galima atlikti poveikio kainai tyrimą, nes Komisijos patvirtinta metodika tebegalioja, todėl ji nėra tyrimo atnaujinimo dalykas. Bendrasis Teismas nenagrinėjo kainų smukdymo analizės poveikio, todėl jos neapima šis atnaujintas tyrimas.

| (67) | Komisija pažymėjo, kad Bendrasis Teismas suabejojo Komisijos atlikta priverstinio kainų mažinimo analize, kiek tai susiję su sąžiningu eksporto kainų ir Sąjungos pramonės kainų palyginimu. Todėl buvo suabejota pačia priverstinio kainų mažinimo metodika. Be to, niekas netrukdė Komisijai atsižvelgti į bet kokį kitą galimą subsidijuojamo importo poveikį kainoms, kaip apibrėžta pagrindinio antisubsidijų reglamento 8 straipsnio 3 dalyje. Deichmann byloje Teismas nusprendė, kad Komisija turi didelę diskreciją; tik akivaizdžiai netinkamas šių priemonių pobūdis, atsižvelgiant į siekiamą tikslą, gali turėti įtakos jų teisėtumui (40). Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(67)

Komisija pažymėjo, kad Bendrasis Teismas suabejojo Komisijos atlikta priverstinio kainų mažinimo analize, kiek tai susiję su sąžiningu eksporto kainų ir Sąjungos pramonės kainų palyginimu. Todėl buvo suabejota pačia priverstinio kainų mažinimo metodika. Be to, niekas netrukdė Komisijai atsižvelgti į bet kokį kitą galimą subsidijuojamo importo poveikį kainoms, kaip apibrėžta pagrindinio antisubsidijų reglamento 8 straipsnio 3 dalyje. Deichmann byloje Teismas nusprendė, kad Komisija turi didelę diskreciją; tik akivaizdžiai netinkamas šių priemonių pobūdis, atsižvelgiant į siekiamą tikslą, gali turėti įtakos jų teisėtumui (40). Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

40

| (68) | GITI grupė tvirtino, kad Komisija negali laikytis naujo požiūrio nustatydama priverstinį kainų mažinimą. Visų pirma, Komisija neturėtų nustatyti naujos PKN struktūros, t. y. pridėti kliento rūšį (iš naujo) apskaičiuodama priverstinio kainų mažinimo ir žalos skirtumus (41). |
| --- | --- |

(68)

GITI grupė tvirtino, kad Komisija negali laikytis naujo požiūrio nustatydama priverstinį kainų mažinimą. Visų pirma, Komisija neturėtų nustatyti naujos PKN struktūros, t. y. pridėti kliento rūšį (iš naujo) apskaičiuodama priverstinio kainų mažinimo ir žalos skirtumus (41).

41

| (69) | Nedarydama poveikio tam, ar Komisija turi teisę į PKN struktūrą įtraukti naujus elementus, Komisija priminė, kad 4.1 skirsnyje aprašytuose priverstinio kainų mažinimo skaičiavimuose į PKN struktūrą nebuvo įtraukta jokių naujų elementų. Todėl šis tvirtinimas buvo ginčytinas. |
| --- | --- |

(69)

Nedarydama poveikio tam, ar Komisija turi teisę į PKN struktūrą įtraukti naujus elementus, Komisija priminė, kad 4.1 skirsnyje aprašytuose priverstinio kainų mažinimo skaičiavimuose į PKN struktūrą nebuvo įtraukta jokių naujų elementų. Todėl šis tvirtinimas buvo ginčytinas.

| (70) | CRIA tiek tyrimo inicijavimo metu, tiek po faktų atskleidimo tvirtino, kad reikia atsižvelgti į teisinius reikalavimus, kurie buvo pateikti, bet dėl kurių Bendrasis Teismas dar nepriėmė sprendimo, o Komisija turėtų aktyviai atsižvelgti į reikalavimus, kurių Bendrasis Teismas nenagrinėjo. |
| --- | --- |

(70)

CRIA tiek tyrimo inicijavimo metu, tiek po faktų atskleidimo tvirtino, kad reikia atsižvelgti į teisinius reikalavimus, kurie buvo pateikti, bet dėl kurių Bendrasis Teismas dar nepriėmė sprendimo, o Komisija turėtų aktyviai atsižvelgti į reikalavimus, kurių Bendrasis Teismas nenagrinėjo.

| (71) | „Opoltrans“ tvirtino, kad atliekant tyrimą nebuvo importo iš Kinijos dempingo įrodymų ir, be kita ko, JAV kaip panašios šalies naudojimas buvo netinkamas, Sąjungos pramonė nepatiria žalos, nėra priežastinio ryšio tarp Sąjungos pramonės padėties ir importo iš Kinijos, pakartotinis muitų nustatymas neatitinka naudotojų interesų. |
| --- | --- |

(71)

„Opoltrans“ tvirtino, kad atliekant tyrimą nebuvo importo iš Kinijos dempingo įrodymų ir, be kita ko, JAV kaip panašios šalies naudojimas buvo netinkamas, Sąjungos pramonė nepatiria žalos, nėra priežastinio ryšio tarp Sąjungos pramonės padėties ir importo iš Kinijos, pakartotinis muitų nustatymas neatitinka naudotojų interesų.

| (72) | Kaip Komisija paaiškino pranešime dėl tyrimų atnaujinimo, ginčijamame reglamente padarytos išvados, kurios nebuvo užginčytos arba kurios buvo užginčytos, tačiau Bendrojo Teismo sprendimu atmestos arba Bendrojo Teismo nenagrinėtos, ir todėl dėl jų ginčijamas reglamentas nebuvo panaikintas, visapusiškai tebegalioja (42). Tai apėmė CRIA ir „Opoltrans“ nurodytus klausimus. Todėl Komisija neprivalėjo nagrinėti įtarimų dėl klausimų, kurių Bendrasis Teismas nenurodė esant neteisėtais. |
| --- | --- |

(72)

Kaip Komisija paaiškino pranešime dėl tyrimų atnaujinimo, ginčijamame reglamente padarytos išvados, kurios nebuvo užginčytos arba kurios buvo užginčytos, tačiau Bendrojo Teismo sprendimu atmestos arba Bendrojo Teismo nenagrinėtos, ir todėl dėl jų ginčijamas reglamentas nebuvo panaikintas, visapusiškai tebegalioja (42). Tai apėmė CRIA ir „Opoltrans“ nurodytus klausimus. Todėl Komisija neprivalėjo nagrinėti įtarimų dėl klausimų, kurių Bendrasis Teismas nenurodė esant neteisėtais.

42

6.   PAKARTOTINIS NAGRINEJAMO IMPORTO POVEIKIO KAINOMS IR PRIEZASTINIO RYSIO NAGRINEJIMAS

PAKARTOTINIS NAGRINEJAMO IMPORTO POVEIKIO KAINOMS IR PRIEZASTINIO RYSIO NAGRINEJIMAS

6.1.   Priverstinio kainų mažinimo nustatymas

Priverstinio kainų mažinimo nustatymas

| (73) | Kaip paaiškinta 5–7 konstatuojamosiose dalyse, Bendrasis Teismas nustatė, kad Komisija, apskaičiuodama priverstinio kainų mažinimo skirtumus, neatliko sąžiningo palyginimo, nes ji pagal analogiją pakoregavo eksportuojančių gamintojų eksporto kainą, taikydama pagrindinio antidempingo reglamento 2 straipsnio 9 dalį, o Sąjungos pramonė taip pat vykdė pardavimą per susijusius pardavimo subjektus ir jų pardavimas nebuvo pakoreguotas. |
| --- | --- |

(73)

Kaip paaiškinta 5–7 konstatuojamosiose dalyse, Bendrasis Teismas nustatė, kad Komisija, apskaičiuodama priverstinio kainų mažinimo skirtumus, neatliko sąžiningo palyginimo, nes ji pagal analogiją pakoregavo eksportuojančių gamintojų eksporto kainą, taikydama pagrindinio antidempingo reglamento 2 straipsnio 9 dalį, o Sąjungos pramonė taip pat vykdė pardavimą per susijusius pardavimo subjektus ir jų pardavimas nebuvo pakoreguotas.

| (74) | Be to, Bendrojo Teismo sprendimo 163 punkte nustatyta, kad, jei nebūtų atliktas koregavimas pagal pagrindinio antidempingo reglamento 2 straipsnio 9 dalį, „toks metodas būtų leidęs teisingai palyginti kainas, kai nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas parduodami per susijusius pardavimo subjektus“. Sprendimo 190 punkte Bendrasis Teismas nustatė, kad toks palyginimas „neleidžia kompensuoti galimo klaidos, padarytos lyginant faktines pardavimo kainas, kurias eksportuojantys Kinijos gamintojai tiesiogiai taikė Sąjungos pirkėjams, ir perpardavimo kainas, kurias taikė su Sąjungos gamintojais susiję pardavimo subjektai, poveikio“ (paryškinta papildomai). Galiausiai Bendrojo teismo sprendimo 134 punkte Bendrasis Teismas nurodė, kad „nepaisant Komisijos pasirinkto prekybos lygio, susijusio su eksportuojančiais gamintojais ar Sąjungos gamintojais, teisėtumo ir tinkamumo, šios institucijos atliekamas kainų palyginimas visada turi būti teisingas ir šiuo tikslu turi būti susijęs su kainomis, kurios yra taikomos tuo pačiu prekybos lygiu“. |
| --- | --- |

(74)

Be to, Bendrojo Teismo sprendimo 163 punkte nustatyta, kad, jei nebūtų atliktas koregavimas pagal pagrindinio antidempingo reglamento 2 straipsnio 9 dalį, „toks metodas būtų leidęs teisingai palyginti kainas, kai nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas parduodami per susijusius pardavimo subjektus“. Sprendimo 190 punkte Bendrasis Teismas nustatė, kad toks palyginimas „neleidžia kompensuoti galimo klaidos, padarytos lyginant faktines pardavimo kainas, kurias eksportuojantys Kinijos gamintojai tiesiogiai taikė Sąjungos pirkėjams, ir perpardavimo kainas, kurias taikė su Sąjungos gamintojais susiję pardavimo subjektai, poveikio“ (paryškinta papildomai). Galiausiai Bendrojo teismo sprendimo 134 punkte Bendrasis Teismas nurodė, kad „nepaisant Komisijos pasirinkto prekybos lygio, susijusio su eksportuojančiais gamintojais ar Sąjungos gamintojais, teisėtumo ir tinkamumo, šios institucijos atliekamas kainų palyginimas visada turi būti teisingas ir šiuo tikslu turi būti susijęs su kainomis, kurios yra taikomos tuo pačiu prekybos lygiu“.

| (75) | Kaip paaiškinta Bendrojo Teismo sprendimo 150 punkte, atrinktų eksportuojančių Kinijos gamintojų pardavimo per susijusius pardavimo subjektus procentinės dalys buvo: „Xingyuan“ grupės – 0 %, GITI grupės – 34 %, „Aeolus“ grupės – 19 % ir „Hankook“ grupės – 98,6 %. Be to, atsakydama dėl Bendrojo Teismo procedūros organizavimo priemonės, Komisija nurodė, kad atrinkti Kinijos eksportuojantys gamintojai per susijusius pardavimo subjektus pardavė 46,9 %, o atrinkti Sąjungos gamintojai – 87 % produkcijos. Todėl pardavimo per susijusius pardavimo subjektus dalis buvo didelė arba labai didelė kiekvienos iš dviejų atrinktų bendrovių grupių atveju. |
| --- | --- |

(75)

Kaip paaiškinta Bendrojo Teismo sprendimo 150 punkte, atrinktų eksportuojančių Kinijos gamintojų pardavimo per susijusius pardavimo subjektus procentinės dalys buvo: „Xingyuan“ grupės – 0 %, GITI grupės – 34 %, „Aeolus“ grupės – 19 % ir „Hankook“ grupės – 98,6 %. Be to, atsakydama dėl Bendrojo Teismo procedūros organizavimo priemonės, Komisija nurodė, kad atrinkti Kinijos eksportuojantys gamintojai per susijusius pardavimo subjektus pardavė 46,9 %, o atrinkti Sąjungos gamintojai – 87 % produkcijos. Todėl pardavimo per susijusius pardavimo subjektus dalis buvo didelė arba labai didelė kiekvienos iš dviejų atrinktų bendrovių grupių atveju.

| (76) | Kaip paaiškinta ginčijamo reglamento 658 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nustatė per tiriamąjį laikotarpį buvusį priverstinį kainų sumažinimą palygindama: |
| --- | --- |

(76)

Kaip paaiškinta ginčijamo reglamento 658 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nustatė per tiriamąjį laikotarpį buvusį priverstinį kainų sumažinimą palygindama:

| (77) | atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies ir kiekvieno segmento produkto vidutines svertines pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis, ir |
| --- | --- |

(77)

atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies ir kiekvieno segmento produkto vidutines svertines pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis, ir

| (78) | iš atrinktų Kinijos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importuoto kiekvienos rūšies ir kiekvieno segmento produkto atitinkamas vidutines svertines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF kaina (kaina, draudimas ir frachtas) ir tinkamai pakoreguotas siekiant atsižvelgti į muitus ir išlaidas po importo (toliau – CIF iškrauto produkto kaina). |
| --- | --- |

(78)

iš atrinktų Kinijos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importuoto kiekvienos rūšies ir kiekvieno segmento produkto atitinkamas vidutines svertines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF kaina (kaina, draudimas ir frachtas) ir tinkamai pakoreguotas siekiant atsižvelgti į muitus ir išlaidas po importo (toliau – CIF iškrauto produkto kaina).

| (79) | Siekiant vykdyti Bendrojo Teismo sprendimą, kai pardavimas buvo vykdomas per susijusius prekiautojus, eksporto kainos pagal analogiją nebebuvo koreguojamos pagal pagrindinio antidempingo reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Todėl prie eksporto kainos vėl buvo pridėtos susijusio prekiautojo pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos (toliau – PBA išlaidos) ir atrinktų nesusijusių importuotojų pelnas. |
| --- | --- |

(79)

Siekiant vykdyti Bendrojo Teismo sprendimą, kai pardavimas buvo vykdomas per susijusius prekiautojus, eksporto kainos pagal analogiją nebebuvo koreguojamos pagal pagrindinio antidempingo reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Todėl prie eksporto kainos vėl buvo pridėtos susijusio prekiautojo pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos (toliau – PBA išlaidos) ir atrinktų nesusijusių importuotojų pelnas.

| (80) | Be to, Komisija įvertino, ar yra kitų galimų prekybos lygio problemų, kurias reikėtų spręsti siekiant teisingo palyginimo tais atvejais, kai eksportuojantys gamintojai pardavė tiesiogiai Sąjungos pirkėjams, o atrinkti Sąjungos gamintojai pardavė per susijusius pardavimo subjektus Sąjungos pirkėjams. Tuo tikslu ji atliko išsamią visų atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo kainų analizę, kad nustatytų tiesioginio pardavimo iš gamyklos ir netiesioginio pardavimo per susijusius pardavimo subjektus kainų modelius. Palyginus paaiškėjo, kad vienos rūšies produkto kainos labai skiriasi, tačiau nebuvo jokio akivaizdaus kainų modelio. Nors iš esmės susiję pardavimo subjektai turėtų patirti rinkodaros išlaidas parduodami pirkėjams Sąjungoje, paaiškėjo, kad šios išlaidos nebuvo nuosekliai perkeliamos į galutines kainas. |
| --- | --- |

(80)

Be to, Komisija įvertino, ar yra kitų galimų prekybos lygio problemų, kurias reikėtų spręsti siekiant teisingo palyginimo tais atvejais, kai eksportuojantys gamintojai pardavė tiesiogiai Sąjungos pirkėjams, o atrinkti Sąjungos gamintojai pardavė per susijusius pardavimo subjektus Sąjungos pirkėjams. Tuo tikslu ji atliko išsamią visų atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo kainų analizę, kad nustatytų tiesioginio pardavimo iš gamyklos ir netiesioginio pardavimo per susijusius pardavimo subjektus kainų modelius. Palyginus paaiškėjo, kad vienos rūšies produkto kainos labai skiriasi, tačiau nebuvo jokio akivaizdaus kainų modelio. Nors iš esmės susiję pardavimo subjektai turėtų patirti rinkodaros išlaidas parduodami pirkėjams Sąjungoje, paaiškėjo, kad šios išlaidos nebuvo nuosekliai perkeliamos į galutines kainas.

| (81) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad tai, ar produktas buvo parduodamas tiesiogiai gamintojų, ar per gamintojų pardavimo subjektus, neturėjo jokio pastebimo poveikio už tą produktą pirkėjo mokamų kainų lygiui. Visų pirma, nenustatyta, kad dėl pardavimo per susijusį subjektą kainos būtų buvusios didesnės nei tiesioginio gamintojo pardavimo kainos. Todėl Komisija nenustatė jokio galimo poveikio kainų lygiui, kurį reikėtų kompensuoti, kaip įtarė Bendrasis Teismas sprendimo 190 punkte. Todėl šiuo atveju buvo pagrįsta palyginti atrinktų Sąjungos gamintojų faktines pardavimo kainas, kuriomis jie tiesiogiai arba per susijusius pardavimo subjektus pardavė produktus Sąjungos pirkėjams, su atrinktų eksportuojančių gamintojų eksporto kainomis. |
| --- | --- |

(81)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad tai, ar produktas buvo parduodamas tiesiogiai gamintojų, ar per gamintojų pardavimo subjektus, neturėjo jokio pastebimo poveikio už tą produktą pirkėjo mokamų kainų lygiui. Visų pirma, nenustatyta, kad dėl pardavimo per susijusį subjektą kainos būtų buvusios didesnės nei tiesioginio gamintojo pardavimo kainos. Todėl Komisija nenustatė jokio galimo poveikio kainų lygiui, kurį reikėtų kompensuoti, kaip įtarė Bendrasis Teismas sprendimo 190 punkte. Todėl šiuo atveju buvo pagrįsta palyginti atrinktų Sąjungos gamintojų faktines pardavimo kainas, kuriomis jie tiesiogiai arba per susijusius pardavimo subjektus pardavė produktus Sąjungos pirkėjams, su atrinktų eksportuojančių gamintojų eksporto kainomis.

| (82) | Komisija taip pat išsamiai išanalizavo kainų modelius pagal Sąjungos pramonės naudojamus pardavimo kanalus. Šiuo atžvilgiu Sąjungos pramonė įvairiomis dalimis pardavė naudotojams, platintojams, mažmenininkams ir kitiems. Pardavimas visiems pirkėjams, išskyrus kitus, buvo tipiškas visų rūšių produktų atveju. Komisija pažymėjo, kad dažnai tos pačios rūšies produkto pardavimo kainos naudotojams buvo mažesnės nei platintojams ir mažmenininkams taikomos kainos, tačiau buvo pastebėta ir priešingų tendencijų. Kainų, taikomų įvairiems pirkėjams, skirtumai nebūtinai priklausė ir nuo bendros konkrečiam pirkėjui parduotos apimties. Todėl Komisija padarė išvadą, kad skirtingiems pirkėjams taikomų kainų modelis nebuvo akivaizdus ir kad, siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, kaip nurodė Bendrasis Teismas, nereikėjo atlikti jokių papildomų koregavimų. |
| --- | --- |

(82)

Komisija taip pat išsamiai išanalizavo kainų modelius pagal Sąjungos pramonės naudojamus pardavimo kanalus. Šiuo atžvilgiu Sąjungos pramonė įvairiomis dalimis pardavė naudotojams, platintojams, mažmenininkams ir kitiems. Pardavimas visiems pirkėjams, išskyrus kitus, buvo tipiškas visų rūšių produktų atveju. Komisija pažymėjo, kad dažnai tos pačios rūšies produkto pardavimo kainos naudotojams buvo mažesnės nei platintojams ir mažmenininkams taikomos kainos, tačiau buvo pastebėta ir priešingų tendencijų. Kainų, taikomų įvairiems pirkėjams, skirtumai nebūtinai priklausė ir nuo bendros konkrečiam pirkėjui parduotos apimties. Todėl Komisija padarė išvadą, kad skirtingiems pirkėjams taikomų kainų modelis nebuvo akivaizdus ir kad, siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, kaip nurodė Bendrasis Teismas, nereikėjo atlikti jokių papildomų koregavimų.

| (83) | Komisija priminė, kad 2023 m. sausio 30 d. pranešimu byloje ji pateikė papildomos informacijos, susijusios su Sąjungos pramonės taikomų kainų, kai parduodama tiesiogiai, netiesiogiai ir skirtingų rūšių pirkėjams, analize. |
| --- | --- |

(83)

Komisija priminė, kad 2023 m. sausio 30 d. pranešimu byloje ji pateikė papildomos informacijos, susijusios su Sąjungos pramonės taikomų kainų, kai parduodama tiesiogiai, netiesiogiai ir skirtingų rūšių pirkėjams, analize.

| (84) | Po papildomo faktų atskleidimo CRIA nesutiko su Komisijos išvada, kad negalima nustatyti Sąjungos gamintojų pardavimo kainų modelio. Komisija pažymėjo, kad CRIA nepagrindė savo tvirtinimo ir nepateikė jokių įrodymų, kad Komisijos analizė buvo klaidinga. Todėl ji šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(84)

Po papildomo faktų atskleidimo CRIA nesutiko su Komisijos išvada, kad negalima nustatyti Sąjungos gamintojų pardavimo kainų modelio. Komisija pažymėjo, kad CRIA nepagrindė savo tvirtinimo ir nepateikė jokių įrodymų, kad Komisijos analizė buvo klaidinga. Todėl ji šį tvirtinimą atmetė.

| (85) | Tokiu būdu nustatytas priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas, pagrįstas atrinktų eksportuojančių gamintojų importu, buvo 14,7 %. |
| --- | --- |

(85)

Tokiu būdu nustatytas priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas, pagrįstas atrinktų eksportuojančių gamintojų importu, buvo 14,7 %.

6.2.   Kainų smukdymas

Kainų smukdymas

| (86) | Bet kuriuo atveju, net jei patikslintas priverstinio kainų mažinimo skirtumas būtų laikomas nežymiu arba netinkamu, Komisija manė, kad aptariamo importo kainų poveikis Sąjungos pardavimui vis tiek būtų neigiamas. |
| --- | --- |

(86)

Bet kuriuo atveju, net jei patikslintas priverstinio kainų mažinimo skirtumas būtų laikomas nežymiu arba netinkamu, Komisija manė, kad aptariamo importo kainų poveikis Sąjungos pardavimui vis tiek būtų neigiamas.

| (87) | Subsidijuojamas importas gali daryti didelį poveikį rinkai, ypač kai svarbus jautrumas kainoms. Kaip nurodyta ginčijamo reglamento 628 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos sunkvežimių ir autobusų padangų rinka yra labai konkurencinga rinka, kurioje kainų skirtumai gali turėti didelį poveikį rinkai. |
| --- | --- |

(87)

Subsidijuojamas importas gali daryti didelį poveikį rinkai, ypač kai svarbus jautrumas kainoms. Kaip nurodyta ginčijamo reglamento 628 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos sunkvežimių ir autobusų padangų rinka yra labai konkurencinga rinka, kurioje kainų skirtumai gali turėti didelį poveikį rinkai.

| (88) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu, kaip matyti iš ginčijamo reglamento 9–12 lentelių, vidutinė Sąjungos pramonės kaina sumažėjo 8 %, o vieneto gamybos sąnaudos – 6 %. Sunkiausia padėtis buvo 3 pakopoje, kurioje pardavimo kaina sumažėjo 5 %, o vieneto gamybos sąnaudos padidėjo 1 %. Galiausiai dėl subsidijuojamo importo 3 pakopos bendrovės buvo priverstos parduoti už kainą, lygią jų gamybos sąnaudoms, taigi pardavė be jokio pelno ir todėl patyrė nuostolių. Atitinkamai nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Kinijos apimtis (padidėjo 32 %) ir kainos (sumažėjo 11 %) smukdė kainas, o tai neleido Sąjungos pramonei padidinti savo kainų, kad būtų atsižvelgta į padidėjusias vieneto gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

(88)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu, kaip matyti iš ginčijamo reglamento 9–12 lentelių, vidutinė Sąjungos pramonės kaina sumažėjo 8 %, o vieneto gamybos sąnaudos – 6 %. Sunkiausia padėtis buvo 3 pakopoje, kurioje pardavimo kaina sumažėjo 5 %, o vieneto gamybos sąnaudos padidėjo 1 %. Galiausiai dėl subsidijuojamo importo 3 pakopos bendrovės buvo priverstos parduoti už kainą, lygią jų gamybos sąnaudoms, taigi pardavė be jokio pelno ir todėl patyrė nuostolių. Atitinkamai nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Kinijos apimtis (padidėjo 32 %) ir kainos (sumažėjo 11 %) smukdė kainas, o tai neleido Sąjungos pramonei padidinti savo kainų, kad būtų atsižvelgta į padidėjusias vieneto gamybos sąnaudas.

| (89) | Taigi Komisija padarė išvadą, kad net jei būtų ginčijamas priverstinis kainų mažinimas, šiuo atveju būtų galima teigti, kad dėl aptariamo importo yra smukdomos kainos. |
| --- | --- |

(89)

Taigi Komisija padarė išvadą, kad net jei būtų ginčijamas priverstinis kainų mažinimas, šiuo atveju būtų galima teigti, kad dėl aptariamo importo yra smukdomos kainos.

6.3.   Priežastinis ryšys

Priežastinis ryšys

| (90) | Komisija nagrinėjo, ar vis dar būtų priežastinis ryšys tarp subsidijuojamo importo ir Sąjungos gamintojų patirtos žalos, atsižvelgiant į peržiūrėtus importo iš atrinktų Kinijos eksportuojančių gamintojų priverstinio kainų mažinimo skirtumus ir nustatytą kainų smukdymą. |
| --- | --- |

(90)

Komisija nagrinėjo, ar vis dar būtų priežastinis ryšys tarp subsidijuojamo importo ir Sąjungos gamintojų patirtos žalos, atsižvelgiant į peržiūrėtus importo iš atrinktų Kinijos eksportuojančių gamintojų priverstinio kainų mažinimo skirtumus ir nustatytą kainų smukdymą.

| (91) | Nepaisant visų atrinktų Kinijos eksportuotojų, išskyrus „Xingyuan“ grupę, priverstinio kainų mažinimo skirtumo sumažinimo, tai nepakeitė fakto, kad importas iš atrinktų Kinijos eksportuotojų reikšmingu mastu priverstinai mažino Sąjungos pramonės pardavimo kainas. Todėl dėl peržiūrėtų priverstinio kainų mažinimo skirtumų nebuvo pakeista pirminė Komisijos išvada dėl priežastinio ryšio tarp Sąjungos gamintojų patirtos žalos ir subsidijuojamo importo iš KLR buvimo, kaip nurodyta laikinojo reglamento 5.1 skirsnyje ir patvirtinta ginčijamo reglamento 5.1 skirsnyje. Dėl peržiūrėtų priverstinio kainų mažinimo skirtumų ir papildomų išvadų dėl kainų smukdymo nagrinėjamu atveju nepasikeitė nei analizė, nei išvados dėl kitų žalos priežasčių, pateiktos ginčijamo reglamento 5.1 skirsnyje. |
| --- | --- |

(91)

Nepaisant visų atrinktų Kinijos eksportuotojų, išskyrus „Xingyuan“ grupę, priverstinio kainų mažinimo skirtumo sumažinimo, tai nepakeitė fakto, kad importas iš atrinktų Kinijos eksportuotojų reikšmingu mastu priverstinai mažino Sąjungos pramonės pardavimo kainas. Todėl dėl peržiūrėtų priverstinio kainų mažinimo skirtumų nebuvo pakeista pirminė Komisijos išvada dėl priežastinio ryšio tarp Sąjungos gamintojų patirtos žalos ir subsidijuojamo importo iš KLR buvimo, kaip nurodyta laikinojo reglamento 5.1 skirsnyje ir patvirtinta ginčijamo reglamento 5.1 skirsnyje. Dėl peržiūrėtų priverstinio kainų mažinimo skirtumų ir papildomų išvadų dėl kainų smukdymo nagrinėjamu atveju nepasikeitė nei analizė, nei išvados dėl kitų žalos priežasčių, pateiktos ginčijamo reglamento 5.1 skirsnyje.

| (92) | Todėl Komisija laikėsi savo išvados, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl subsidijuojamo importo iš KLR, o dėl kitų atskirai arba bendrai vertintų veiksnių žalos ir subsidijuojamo importo priežastinis ryšys nesusilpnėjo. |
| --- | --- |

(92)

Todėl Komisija laikėsi savo išvados, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl subsidijuojamo importo iš KLR, o dėl kitų atskirai arba bendrai vertintų veiksnių žalos ir subsidijuojamo importo priežastinis ryšys nesusilpnėjo.

7.   PAKARTOTINIS BENDROVIU, DEL KURIU ATNAUJINAMAS TYRIMAS, ZALOS SKIRTUMU NAGRINEJIMAS

PAKARTOTINIS BENDROVIU, DEL KURIU ATNAUJINAMAS TYRIMAS, ZALOS SKIRTUMU NAGRINEJIMAS

| (93) | Sprendimo 179 punkte Bendrasis Teismas nustatė, kad „apskaičiuojant žalos skirtumą reikia palyginti importo kainas, naudotas apskaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, ir panašaus produkto nežalingas kainas, įskaitant tikslinį pelną, atspindintį įprastas rinkos sąlygas. Atitinkamai klaida, susijusi su prekybos lygiu, kuriame atliekamas kainų palyginimas, gali turėti įtakos ir priverstinio kainų mažinimo, ir žalos skirtumo apskaičiavimui“. |
| --- | --- |

(93)

Sprendimo 179 punkte Bendrasis Teismas nustatė, kad „apskaičiuojant žalos skirtumą reikia palyginti importo kainas, naudotas apskaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, ir panašaus produkto nežalingas kainas, įskaitant tikslinį pelną, atspindintį įprastas rinkos sąlygas. Atitinkamai klaida, susijusi su prekybos lygiu, kuriame atliekamas kainų palyginimas, gali turėti įtakos ir priverstinio kainų mažinimo, ir žalos skirtumo apskaičiavimui“.

| (94) | Siekdama vykdyti Teismo sprendimą, Komisija perskaičiavo visų bendrovių, kurių atžvilgiu atnaujintas tyrimas, žalos pašalinimo lygį. |
| --- | --- |

(94)

Siekdama vykdyti Teismo sprendimą, Komisija perskaičiavo visų bendrovių, kurių atžvilgiu atnaujintas tyrimas, žalos pašalinimo lygį.

| (95) | Pradiniame tyrime Komisija nustatė per tiriamąjį laikotarpį buvusį žalos pašalinimo lygį palygindama:






  — | keturių atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto vidutines svertines nežalingas kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis; |
| --- | --- | --- |

(95)

Pradiniame tyrime Komisija nustatė per tiriamąjį laikotarpį buvusį žalos pašalinimo lygį palygindama:

—

keturių atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto vidutines svertines nežalingas kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis;

| — | tą pačią eksporto kainą, nustatytą 76 konstatuojamosios dalies antroje įtraukoje. |
| --- | --- |

—

tą pačią eksporto kainą, nustatytą 76 konstatuojamosios dalies antroje įtraukoje.

| (96) | Sąjungos pramonės nežalinga kaina yra grindžiama kiekvienos rūšies produkto gamybos sąnaudomis, įskaitant PBA išlaidas, prie kurių pridedamas pagrįstas pelnas, ir nustatoma pagal gamintojo kainos EXW sąlygomis lygį. Tačiau šiuo konkrečiu atveju Komisija neturėjo pakankamai išsamios ir patikrintos informacijos apie gamybos sąnaudas pagal PKN, kuri yra būtina žalos skirtumui apskaičiuoti, kaip aprašyta pirmiau. Atsižvelgiant į konkrečias šios bylos aplinkybes ir į tai, kad nebuvo aiškaus kainų skirtumo priklausomai nuo atrinktų Sąjungos gamintojų naudojamo pardavimo kanalo, nežalinga kaina buvo išskirtinai pagrįsta galutine pardavimo kaina pagal produkto, parduodamo tiesiogiai arba per susijusius pardavimo subjektus, rūšį ir taikoma nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguota iki gamintojo kainos EXW sąlygomis, kaip aprašyta 95 konstatuojamosios dalies pirmoje įtraukoje, iš kurios buvo atimtas faktinis pelnas ir pridėtas pagrįstas pelnas. Atsižvelgiant į šias konkrečias aplinkybes ir siekiant vykdyti sprendimą, buvo nuspręsta, kad tikslinga simetriškai palyginti šią kainą su galutine eksportuojančių gamintojų pardavimo kaina, t. y. susijusių importuotojų lygiu, taip pat pakoreguota tik atsižvelgiant į muitus ir išlaidas po importo, kaip aprašyta 76 konstatuojamosios dalies antroje įtraukoje, tačiau įskaitant Sąjungoje įsikūrusių eksportuojančių gamintojų susijusių importuotojų PBA išlaidas ir pelną. |
| --- | --- |

(96)

Sąjungos pramonės nežalinga kaina yra grindžiama kiekvienos rūšies produkto gamybos sąnaudomis, įskaitant PBA išlaidas, prie kurių pridedamas pagrįstas pelnas, ir nustatoma pagal gamintojo kainos EXW sąlygomis lygį. Tačiau šiuo konkrečiu atveju Komisija neturėjo pakankamai išsamios ir patikrintos informacijos apie gamybos sąnaudas pagal PKN, kuri yra būtina žalos skirtumui apskaičiuoti, kaip aprašyta pirmiau. Atsižvelgiant į konkrečias šios bylos aplinkybes ir į tai, kad nebuvo aiškaus kainų skirtumo priklausomai nuo atrinktų Sąjungos gamintojų naudojamo pardavimo kanalo, nežalinga kaina buvo išskirtinai pagrįsta galutine pardavimo kaina pagal produkto, parduodamo tiesiogiai arba per susijusius pardavimo subjektus, rūšį ir taikoma nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguota iki gamintojo kainos EXW sąlygomis, kaip aprašyta 95 konstatuojamosios dalies pirmoje įtraukoje, iš kurios buvo atimtas faktinis pelnas ir pridėtas pagrįstas pelnas. Atsižvelgiant į šias konkrečias aplinkybes ir siekiant vykdyti sprendimą, buvo nuspręsta, kad tikslinga simetriškai palyginti šią kainą su galutine eksportuojančių gamintojų pardavimo kaina, t. y. susijusių importuotojų lygiu, taip pat pakoreguota tik atsižvelgiant į muitus ir išlaidas po importo, kaip aprašyta 76 konstatuojamosios dalies antroje įtraukoje, tačiau įskaitant Sąjungoje įsikūrusių eksportuojančių gamintojų susijusių importuotojų PBA išlaidas ir pelną.

| (97) | Be to, atsižvelgdama į Bendrojo Teismo sprendimo 190 dalyje pateiktas išvadas, Komisija atidžiai išnagrinėjo, ar yra kitų prekybos lygio problemų, dėl kurių reikėtų kompensavimo siekiant atlikti teisingą palyginimą, atsižvelgiant į tai, kad 87 % atrinktų Sąjungos gamintojų pardavė per susijusius pardavimo subjektus, o daugelis eksportuojančių gamintojų taip pat vykdė tiesioginį pardavimą galutiniams pirkėjams. Komisija priminė, kad, kaip paaiškinta 96 konstatuojamojoje dalyje, apskaičiuojant žalos skirtumą buvo naudojamos galutinės Sąjungos pramonės kiekvienos rūšies produkto pardavimo kainos. Todėl, kaip nurodė Bendrasis Teismas sprendimo 179 punkte, išvados, padarytos dėl priverstinio kainų mažinimo skaičiavimų, visiškai taikomos taip pat ir žalos skirtumo skaičiavimams, kiek tai susiję su teisingu palyginimu. Kaip paaiškinta 80 ir 81 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nenustatė jokios kitos prekybos lygio problemos, dėl kurios reikėtų atlikti koregavimą, kad būtų galima atlikti teisingą palyginimą. |
| --- | --- |

(97)

Be to, atsižvelgdama į Bendrojo Teismo sprendimo 190 dalyje pateiktas išvadas, Komisija atidžiai išnagrinėjo, ar yra kitų prekybos lygio problemų, dėl kurių reikėtų kompensavimo siekiant atlikti teisingą palyginimą, atsižvelgiant į tai, kad 87 % atrinktų Sąjungos gamintojų pardavė per susijusius pardavimo subjektus, o daugelis eksportuojančių gamintojų taip pat vykdė tiesioginį pardavimą galutiniams pirkėjams. Komisija priminė, kad, kaip paaiškinta 96 konstatuojamojoje dalyje, apskaičiuojant žalos skirtumą buvo naudojamos galutinės Sąjungos pramonės kiekvienos rūšies produkto pardavimo kainos. Todėl, kaip nurodė Bendrasis Teismas sprendimo 179 punkte, išvados, padarytos dėl priverstinio kainų mažinimo skaičiavimų, visiškai taikomos taip pat ir žalos skirtumo skaičiavimams, kiek tai susiję su teisingu palyginimu. Kaip paaiškinta 80 ir 81 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nenustatė jokios kitos prekybos lygio problemos, dėl kurios reikėtų atlikti koregavimą, kad būtų galima atlikti teisingą palyginimą.

| (98) | Taigi taip buvo nustatyti šie peržiūrėti žalos skirtumai:






  Bendrovė | Žalos pašalinimo lygis, % |
| --- | --- | --- |
| „Xingyuan“ grupė | 55,07  % |
| GITI grupės bendrovės | 28,51  % |
| „Hankook“ grupė | 10,31  % |
| „Aeolus“ / „Pirelli“ | 27,56  % |
| Bendrovės, bendradarbiavusios antisubsidijų ir antidempingo tyrimuose | 23,15  % |
| „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ (43) | 55,07  % |
| „Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“;
  „Hefei Wanli Tire Co., Ltd“ (44) | 55,07  % |

(98)

Taigi taip buvo nustatyti šie peržiūrėti žalos skirtumai:

Bendrovė

Žalos pašalinimo lygis, %

„Xingyuan“ grupė

55,07  %

GITI grupės bendrovės

28,51  %

„Hankook“ grupė

10,31  %

„Aeolus“ / „Pirelli“

27,56  %

Bendrovės, bendradarbiavusios antisubsidijų ir antidempingo tyrimuose

23,15  %

„Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ (43)

43

55,07  %

„Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“;

„Hefei Wanli Tire Co., Ltd“ (44)

44

55,07  %

8.   ATSKLEISTI TEISMO NURODYTUS DUOMENIS, KAD PAREISKEJAI GALETU PASINAUDOTI SAVO TEISE I GYNYBA

ATSKLEISTI TEISMO NURODYTUS DUOMENIS, KAD PAREISKEJAI GALETU PASINAUDOTI SAVO TEISE I GYNYBA

| (99) | Bendrasis Teismas savo sprendimo 33 punkte nurodė, kad Komisija pažeidė pareiškėjų teisę į gynybą, nes neatskleidė jiems jokių to paties sprendimo 244 punkte nurodytų duomenų. |
| --- | --- |

(99)

Bendrasis Teismas savo sprendimo 33 punkte nurodė, kad Komisija pažeidė pareiškėjų teisę į gynybą, nes neatskleidė jiems jokių to paties sprendimo 244 punkte nurodytų duomenų.

| (100) | Bendrasis Teismas išvardijo atitinkamus duomenis sprendimo 244 punkte:






  — | bendrieji žalos rodikliai prieš taikant svertinės vertės koregavimus ir duomenys, susiję su MVĮ, viena vertus, ir didelėmis įmonėmis, kita vertus; |
| --- | --- | --- |

(100)

Bendrasis Teismas išvardijo atitinkamus duomenis sprendimo 244 punkte:

—

bendrieji žalos rodikliai prieš taikant svertinės vertės koregavimus ir duomenys, susiję su MVĮ, viena vertus, ir didelėmis įmonėmis, kita vertus;

| — | žalos rodikliai, išskyrus pelningumą, po svertinės vertės patikslinimo; |
| --- | --- |

—

žalos rodikliai, išskyrus pelningumą, po svertinės vertės patikslinimo;

| — | tam tikra informacija, susijusi su makroekonominių žalos duomenų šaltiniais, ir Sąjungos pramonės MVĮ, kurios nutraukė gamybą, sąrašas; |
| --- | --- |

—

tam tikra informacija, susijusi su makroekonominių žalos duomenų šaltiniais, ir Sąjungos pramonės MVĮ, kurios nutraukė gamybą, sąrašas;

| — | tiksli bendra Sąjungos pramonės MVĮ, kurios bendradarbiavo atliekant tyrimus, pardavimo apimtis ir informacija, susijusi su MVĮ dalimi Sąjungos pramonėje. |
| --- | --- |

—

tiksli bendra Sąjungos pramonės MVĮ, kurios bendradarbiavo atliekant tyrimus, pardavimo apimtis ir informacija, susijusi su MVĮ dalimi Sąjungos pramonėje.

8.1.   Žalos rodikliai taikant svertinę vertę ir be jos atskirai MVĮ ir didelėms įmonėms

Žalos rodikliai taikant svertinę vertę ir be jos atskirai MVĮ ir didelėms įmonėms

| (101) | Savo sprendimo 215–235 punktuose Bendrasis Teismas nurodė, kad po galutiniame etape atliktų svertinės vertės pakeitimų (žr. ginčijamo reglamento 707–711 konstatuojamąsias dalis) Komisija teisingai apskaičiavo ir nurodė pardavimo Sąjungoje pelningumą visos Sąjungos pramonės lygmeniu (ginčijamo reglamento 16 lentelė) ir 3 pakopos lygmeniu (ginčijamo reglamento 20 lentelė). Tačiau, kaip pažymėjo Bendrasis Teismas savo sprendimo 227 punkte, dėl pasikeitusio svertinės vertės nustatymo metodo reikėjo perskaičiuoti visus mikroekonominius rodiklius, išskyrus pelningumą. To nepadariusi, Komisija objektyviai neišnagrinėjo subsidijuojamo importo poveikio pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 8 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(101)

Savo sprendimo 215–235 punktuose Bendrasis Teismas nurodė, kad po galutiniame etape atliktų svertinės vertės pakeitimų (žr. ginčijamo reglamento 707–711 konstatuojamąsias dalis) Komisija teisingai apskaičiavo ir nurodė pardavimo Sąjungoje pelningumą visos Sąjungos pramonės lygmeniu (ginčijamo reglamento 16 lentelė) ir 3 pakopos lygmeniu (ginčijamo reglamento 20 lentelė). Tačiau, kaip pažymėjo Bendrasis Teismas savo sprendimo 227 punkte, dėl pasikeitusio svertinės vertės nustatymo metodo reikėjo perskaičiuoti visus mikroekonominius rodiklius, išskyrus pelningumą. To nepadariusi, Komisija objektyviai neišnagrinėjo subsidijuojamo importo poveikio pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 8 straipsnio 3 dalį.

| (102) | Todėl, siekdama vykdyti Bendrojo Teismo sprendimą, tolesniuose skirsniuose Komisija išanalizavo galutiniame etape nustatytos svertinės vertės taikymo poveikį visiems mikroekonominiams rodikliams, išskyrus bendrą pelningumą ir 3 pakopos pelningumą (toliau – patikslinta svertinė vertė). Kaip parodyta toliau, taikant šią patikslintą svertinę vertę iš esmės nepasikeitė nė viena Komisijos padaryta išvada dėl mikroekonominių rodiklių. Todėl buvo patvirtinta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo padaryta materialinė žala. |
| --- | --- |

(102)

Todėl, siekdama vykdyti Bendrojo Teismo sprendimą, tolesniuose skirsniuose Komisija išanalizavo galutiniame etape nustatytos svertinės vertės taikymo poveikį visiems mikroekonominiams rodikliams, išskyrus bendrą pelningumą ir 3 pakopos pelningumą (toliau – patikslinta svertinė vertė). Kaip parodyta toliau, taikant šią patikslintą svertinę vertę iš esmės nepasikeitė nė viena Komisijos padaryta išvada dėl mikroekonominių rodiklių. Todėl buvo patvirtinta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo padaryta materialinė žala.

| (103) | Be to, savo sprendimo 244 punkte Bendrasis Teismas nurodė, kad Komisija pažeidė pareiškėjų teisę į gynybą, nes neatskleidė joms bendrųjų žalos rodiklių prieš taikant svertinės vertės koregavimus ir duomenų, susijusių su MVĮ, viena vertus, ir didelėmis įmonėmis, kita vertus. Tačiau Bendrasis Teismas nenurodė Komisijai iš naujo parengti išvadas dėl žalos, netaikant jokių svertinės vertinės koregavimų. Priešingai, Bendrasis Teismas tiesiog nurodė, kad šie bendrieji žalos rodikliai prieš taikant bet kokius svertinės vertės koregavimus, turėjo būti atskleisti suinteresuotosioms šalims. |
| --- | --- |

(103)

Be to, savo sprendimo 244 punkte Bendrasis Teismas nurodė, kad Komisija pažeidė pareiškėjų teisę į gynybą, nes neatskleidė joms bendrųjų žalos rodiklių prieš taikant svertinės vertės koregavimus ir duomenų, susijusių su MVĮ, viena vertus, ir didelėmis įmonėmis, kita vertus. Tačiau Bendrasis Teismas nenurodė Komisijai iš naujo parengti išvadas dėl žalos, netaikant jokių svertinės vertinės koregavimų. Priešingai, Bendrasis Teismas tiesiog nurodė, kad šie bendrieji žalos rodikliai prieš taikant bet kokius svertinės vertės koregavimus, turėjo būti atskleisti suinteresuotosioms šalims.

| (104) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, siekdama vykdyti Bendrojo Teismo sprendimą, Komisija tolesniuose skirsniuose pateikė nustatytus mikroekonominius rodiklius: 1) pirminiame etape – laikinajame reglamente, 2) galutiniame etape – po svertinės vertės patikslinimo (visose toliau pateiktose lentelėse tai vadinama patikslinta svertine verte), 3) netaikant svertinės vertės ir 4) 3 pakopos lygiu: 4a) tik MVĮ rodiklius ir 4b) tik didelių bendrovių rodiklius. |
| --- | --- |

(104)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, siekdama vykdyti Bendrojo Teismo sprendimą, Komisija tolesniuose skirsniuose pateikė nustatytus mikroekonominius rodiklius: 1) pirminiame etape – laikinajame reglamente, 2) galutiniame etape – po svertinės vertės patikslinimo (visose toliau pateiktose lentelėse tai vadinama patikslinta svertine verte), 3) netaikant svertinės vertės ir 4) 3 pakopos lygiu: 4a) tik MVĮ rodiklius ir 4b) tik didelių bendrovių rodiklius.

8.1.1.   Mikroekonominiai rodikliai

Mikroekonominiai rodikliai

Pirminės pastabos

Pirminės pastabos

| (105) | Kaip paaiškinta ginčijamo reglamento 704–711 konstatuojamosiose dalyse, Komisija laikėsi nuomonės, kad mikroekonominiai rodikliai negali atspindėti tikrosios Sąjungos pramonės padėties, nes didelės atrinktos bendrovės turėjo didesnį poveikį bendriems duomenims nei atrinktos MVĮ, o pastarųjų dalis bendrame Sąjungos pramonės pardavime sudarė maždaug 13 %. |
| --- | --- |

(105)

Kaip paaiškinta ginčijamo reglamento 704–711 konstatuojamosiose dalyse, Komisija laikėsi nuomonės, kad mikroekonominiai rodikliai negali atspindėti tikrosios Sąjungos pramonės padėties, nes didelės atrinktos bendrovės turėjo didesnį poveikį bendriems duomenims nei atrinktos MVĮ, o pastarųjų dalis bendrame Sąjungos pramonės pardavime sudarė maždaug 13 %.

| (106) | Todėl Komisija nusprendė padidinti atrinktų MVĮ svertinę vertę. Galutiniame etape ginčijamame reglamente buvo taikoma toliau nurodyta svertinė vertė. Pirma, Komisija nustatė MVĮ ir didelių bendrovių pardavimo procentinę dalį, palyginti su bendru Sąjungos pardavimu. Antra, Komisija išreiškė atrinktų MVĮ ir didelių atrinktų gamintojų pardavimą atitinkama jo apimtimi, palyginti su bendru Sąjungos pardavimu. Galiausiai procentinės dalys buvo palygintos ir MVĮ duomenys padidinti, kad atspindėtų tą pačią procentinę dalį, kaip ir atrinktų didelių bendrovių. Žr. taip pat 138 konstatuojamąją dalį. Pirminiame etape Komisija taip pat taikė papildomą koregavimą (t. y. siekdama atspindėti kiekvienos pakopos dalį, palyginti su Sąjungos pardavimu, pagal atrinktus duomenis). Tačiau, kaip paaiškinta ginčijamame reglamente, galutiniame etape šio koregavimo buvo atsisakyta, nes suinteresuotosios šalys užginčijo fiksuoto santykio taikymą nagrinėjamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(106)

Todėl Komisija nusprendė padidinti atrinktų MVĮ svertinę vertę. Galutiniame etape ginčijamame reglamente buvo taikoma toliau nurodyta svertinė vertė. Pirma, Komisija nustatė MVĮ ir didelių bendrovių pardavimo procentinę dalį, palyginti su bendru Sąjungos pardavimu. Antra, Komisija išreiškė atrinktų MVĮ ir didelių atrinktų gamintojų pardavimą atitinkama jo apimtimi, palyginti su bendru Sąjungos pardavimu. Galiausiai procentinės dalys buvo palygintos ir MVĮ duomenys padidinti, kad atspindėtų tą pačią procentinę dalį, kaip ir atrinktų didelių bendrovių. Žr. taip pat 138 konstatuojamąją dalį. Pirminiame etape Komisija taip pat taikė papildomą koregavimą (t. y. siekdama atspindėti kiekvienos pakopos dalį, palyginti su Sąjungos pardavimu, pagal atrinktus duomenis). Tačiau, kaip paaiškinta ginčijamame reglamente, galutiniame etape šio koregavimo buvo atsisakyta, nes suinteresuotosios šalys užginčijo fiksuoto santykio taikymą nagrinėjamuoju laikotarpiu.

| (107) | Svertinės vertės koregavimas turėjo poveikį ne tik bendriems mikroekonominiams rodikliams, bet ir 3 pakopos rodikliams, nes šioje pakopoje veikė ir didelės bendrovės, ir MVĮ. Tendencijoms 1 ir 2 pakopoje poveikis nebuvo padarytas, nes šiose pakopose veikė tik didelės bendrovės. Kaip nurodyta 102 konstatuojamojoje dalyje, svertinės vertės koregavimas turėjo nedidelį poveikį bendriems mikroekonominiams rodikliams, nes apskaičiuota, kad MVĮ pardavimas tiriamuoju laikotarpiu sudarė maždaug 13 % viso Sąjungos pardavimo tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(107)

Svertinės vertės koregavimas turėjo poveikį ne tik bendriems mikroekonominiams rodikliams, bet ir 3 pakopos rodikliams, nes šioje pakopoje veikė ir didelės bendrovės, ir MVĮ. Tendencijoms 1 ir 2 pakopoje poveikis nebuvo padarytas, nes šiose pakopose veikė tik didelės bendrovės. Kaip nurodyta 102 konstatuojamojoje dalyje, svertinės vertės koregavimas turėjo nedidelį poveikį bendriems mikroekonominiams rodikliams, nes apskaičiuota, kad MVĮ pardavimas tiriamuoju laikotarpiu sudarė maždaug 13 % viso Sąjungos pardavimo tiriamuoju laikotarpiu.

8.1.1.1.   Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

| (108) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu.

  1 lentelė


  Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos











  Pagrindas | EUR/vnt. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ginčijamo reglamento 9 lentelė | Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina | 237 | 225 | 216 | 218 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 95 | 91 | 92 |
| Patikslinta svertinė vertė | Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina | 239 | 228 | 219 | 220 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 95 | 92 | 92 |
| Be svertinės vertės | Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina | 252 | 238 | 226 | 228 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 94 | 90 | 90 |
| Ginčijamo reglamento 9 lentelė | Vidutinės gamybos sąnaudos | 200 | 188 | 183 | 188 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 94 | 91 | 94 |
| Patikslinta svertinė vertė | Vidutinės gamybos sąnaudos | 202 | 189 | 185 | 190 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 94 | 92 | 94 |
| Be svertinės vertės | Vidutinės gamybos sąnaudos | 209 | 192 | 188 | 192 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 92 | 90 | 92 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(108)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu.

1 lentelė

1 lentelė

Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos

Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos

Pagrindas

EUR/vnt.

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Ginčijamo reglamento 9 lentelė

Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina

237

225

216

218

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

95

95

91

91

92

92

Patikslinta svertinė vertė

Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina

239

228

219

220

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

95

95

92

92

92

92

Be svertinės vertės

Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina

252

238

226

228

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

94

94

90

90

90

90

Ginčijamo reglamento 9 lentelė

Vidutinės gamybos sąnaudos

200

188

183

188

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

94

94

91

91

94

94

Patikslinta svertinė vertė

Vidutinės gamybos sąnaudos

202

189

185

190

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

94

94

92

92

94

94

Be svertinės vertės

Vidutinės gamybos sąnaudos

209

192

188

192

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

92

92

90

90

92

92

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (109) | Nepaisant nominalaus skirtumo tarp vidutinės vieneto pardavimo kainos, nustatytos pagal skirtingas nagrinėjamojo laikotarpio galimybes, kalbant apie bendrą tendenciją, nenustatyta jokio skirtumo tarp preliminariame ir galutiniame etape taikytų svertinių verčių. Neskaičiuojant svertinių verčių, vidutinė vieneto pardavimo kaina sumažėjo 2 procentiniais punktais daugiau nei pagal kitus du scenarijus. Tokią pačią išvadą galima padaryti ir dėl vidutinių gamybos sąnaudų tendencijų. |
| --- | --- |

(109)

Nepaisant nominalaus skirtumo tarp vidutinės vieneto pardavimo kainos, nustatytos pagal skirtingas nagrinėjamojo laikotarpio galimybes, kalbant apie bendrą tendenciją, nenustatyta jokio skirtumo tarp preliminariame ir galutiniame etape taikytų svertinių verčių. Neskaičiuojant svertinių verčių, vidutinė vieneto pardavimo kaina sumažėjo 2 procentiniais punktais daugiau nei pagal kitus du scenarijus. Tokią pačią išvadą galima padaryti ir dėl vidutinių gamybos sąnaudų tendencijų.

| (110) | Svertinė vertė, o tiksliau jos nebuvimas, neturėjo įtakos išvadoms dėl 1 ir 2 pakopos. Kalbant apie 3 pakopą, kaip matyti iš 2, 3 ir 4 lentelių, Komisija išnagrinėjo svertinės vertės ir jos netaikymo poveikį trims duomenų rinkiniams: visai 3 pakopai, didelėms bendrovėms, veikiančioms toje pakopoje, ir MVĮ.

  2 lentelė


  Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos. 3 pakopa











  Pagrindas | EUR/vnt. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ginčijamo reglamento 12 lentelė | Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina | 181 | 176 | 172 | 172 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 97 | 95 | 95 |
| Patikslinta svertinė vertė | Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina | 180 | 176 | 172 | 171 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 98 | 95 | 95 |
| Be svertinės vertės | Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina | 201 | 191 | 182 | 180 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 95 | 90 | 90 |
| Ginčijamo reglamento 12 lentelė | Vidutinės gamybos sąnaudos | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 103 | 98 | 101 |
| Patikslinta svertinė vertė | Vidutinės gamybos sąnaudos | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 103 | 99 | 101 |
| Be svertinės vertės | Vidutinės gamybos sąnaudos | 182 | 181 | 170 | 173 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 99 | 93 | 95 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(110)

Svertinė vertė, o tiksliau jos nebuvimas, neturėjo įtakos išvadoms dėl 1 ir 2 pakopos. Kalbant apie 3 pakopą, kaip matyti iš 2, 3 ir 4 lentelių, Komisija išnagrinėjo svertinės vertės ir jos netaikymo poveikį trims duomenų rinkiniams: visai 3 pakopai, didelėms bendrovėms, veikiančioms toje pakopoje, ir MVĮ.

2 lentelė

2 lentelė

Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos. 3 pakopa

Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos. 3 pakopa

Pagrindas

EUR/vnt.

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Ginčijamo reglamento 12 lentelė

Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina

181

176

172

172

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

97

97

95

95

95

95

Patikslinta svertinė vertė

Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina

180

176

172

171

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

98

98

95

95

95

95

Be svertinės vertės

Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina

201

191

182

180

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

95

95

90

90

90

90

Ginčijamo reglamento 12 lentelė

Vidutinės gamybos sąnaudos

170

175

167

172

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

103

103

98

98

101

101

Patikslinta svertinė vertė

Vidutinės gamybos sąnaudos

170

175

167

172

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

103

103

99

99

101

101

Be svertinės vertės

Vidutinės gamybos sąnaudos

182

181

170

173

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

99

99

93

93

95

95

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (111) | 3 pakopos atveju galutiniame etape patikslinta svertinė vertė neturėjo įtakos bendrai vieneto pardavimo kainos ir vieneto gamybos sąnaudų tendencijai. Kai svertinė vertė nebuvo taikoma, vieneto pardavimo kainos ir vieneto gamybos sąnaudų tendencijos per nagrinėjamąjį laikotarpį mažėjo labiau abiejų rodiklių atveju, t. y. ne mažiau kaip 5 procentiniais punktais. Šios tendencijos iš esmės atspindėjo toliau nurodytas tendencijas, būdingas 3 pakopos didelėms bendrovėms. |
| --- | --- |

(111)

3 pakopos atveju galutiniame etape patikslinta svertinė vertė neturėjo įtakos bendrai vieneto pardavimo kainos ir vieneto gamybos sąnaudų tendencijai. Kai svertinė vertė nebuvo taikoma, vieneto pardavimo kainos ir vieneto gamybos sąnaudų tendencijos per nagrinėjamąjį laikotarpį mažėjo labiau abiejų rodiklių atveju, t. y. ne mažiau kaip 5 procentiniais punktais. Šios tendencijos iš esmės atspindėjo toliau nurodytas tendencijas, būdingas 3 pakopos didelėms bendrovėms.

| (112) | Kaip matyti iš 3 lentelės, 3 pakopoje veikiančių didelių bendrovių tendencija buvo gerokai blogesnė, palyginti su bendra vieneto pardavimo kainos ir vieneto gamybos sąnaudų tendencija.

  3 lentelė


  Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos. 3 pakopa. Tik didelės bendrovės










  Pagrindas
  EUR/vnt. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina | 207 | 195 | 184 | 183 |
| Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 94 | 89 | 88 |
| Vidutinės gamybos sąnaudos | 186 | 183 | 171 | 174 |
| Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 98 | 92 | 93 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(112)

Kaip matyti iš 3 lentelės, 3 pakopoje veikiančių didelių bendrovių tendencija buvo gerokai blogesnė, palyginti su bendra vieneto pardavimo kainos ir vieneto gamybos sąnaudų tendencija.

3 lentelė

3 lentelė

Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos. 3 pakopa. Tik didelės bendrovės

Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos. 3 pakopa. Tik didelės bendrovės

Pagrindas

EUR/vnt.

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina

207

195

184

183

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

94

94

89

89

88

88

Vidutinės gamybos sąnaudos

186

183

171

174

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

98

98

92

92

93

93

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (113) | Iš 4 lentelės matyti, kad MVĮ, kurios veikė tik 3 pakopoje, vieneto gamybos sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjo, nes sąnaudos padidėjo 7 %. Tuo pat metu vieneto kaina sumažėjo 2 %.

  4 lentelė


  Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos. 3 pakopa. Tik MVĮ










  EUR/vnt. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina | 164 | 164 | 162 | 161 |
| Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 100 | 99 | 98 |
| Vidutinės gamybos sąnaudos | 159 | 170 | 164 | 171 |
| Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 107 | 103 | 107 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(113)

Iš 4 lentelės matyti, kad MVĮ, kurios veikė tik 3 pakopoje, vieneto gamybos sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjo, nes sąnaudos padidėjo 7 %. Tuo pat metu vieneto kaina sumažėjo 2 %.

4 lentelė

4 lentelė

Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos. 3 pakopa. Tik MVĮ

Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos. 3 pakopa. Tik MVĮ

EUR/vnt.

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina

164

164

162

161

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

100

100

99

99

98

98

Vidutinės gamybos sąnaudos

159

170

164

171

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

107

107

103

103

107

107

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis

8.1.1.2.   Darbo sąnaudos

Darbo sąnaudos

| (114) | Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  5 lentelė


  Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos | | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ginčijamo reglamento 13 lentelė | Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR) | 43 875 | 44 961 | 46 432 | 46 785 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Patikslinta svertinė vertė | Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR) | 44 300 | 45 199 | 46 605 | 46 943 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Be svertinės vertės | Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR) | 46 274 | 47 180 | 48 390 | 48 477 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 102 | 105 | 105 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(114)

Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

5 lentelė

5 lentelė

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Ginčijamo reglamento 13 lentelė

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR)

43 875

44 961

46 432

46 785

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

102

102

105

105

106

106

Patikslinta svertinė vertė

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR)

44 300

45 199

46 605

46 943

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

102

102

105

105

106

106

Be svertinės vertės

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR)

46 274

47 180

48 390

48 477

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

102

102

105

105

105

105

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (115) | Vidutinės darbo sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 6 %, jei taikomos abiejų rūšių svertinės vertės, ir 5 %, jei svertinės vertės netaikomos. |
| --- | --- |

(115)

Vidutinės darbo sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 6 %, jei taikomos abiejų rūšių svertinės vertės, ir 5 %, jei svertinės vertės netaikomos.

8.1.1.3.   Atsargos

Atsargos

| (116) | Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  6 lentelė


  Atsargos | | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ginčijamo reglamento 14 lentelė | Laikotarpio pabaigos atsargos (indeksas 2014 m. = 100) | 100 | 81 | 100 | 144 |
| | Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 81 | 97 | 134 |
| Patikslinta svertinė vertė | Laikotarpio pabaigos atsargos (indeksas 2014 m. = 100) | 100 | 82 | 99 | 146 |
| | Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 83 | 97 | 137 |
| Be svertinės vertės | Laikotarpio pabaigos atsargos (indeksas 2014 m. = 100) | 100 | 84 | 100 | 148 |
| | Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi | 6  % | 5  % | 6  % | 8  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 84 | 96 | 135 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(116)

Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

6 lentelė

6 lentelė

Atsargos

Atsargos

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Ginčijamo reglamento 14 lentelė

Laikotarpio pabaigos atsargos (indeksas 2014 m. = 100)

Laikotarpio pabaigos atsargos (indeksas 2014 m. = 100)

100

100

81

81

100

100

144

144

Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi

7  %

6  %

7  %

9  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

81

81

97

97

134

134

Patikslinta svertinė vertė

Laikotarpio pabaigos atsargos (indeksas 2014 m. = 100)

Laikotarpio pabaigos atsargos (indeksas 2014 m. = 100)

100

100

82

82

99

99

146

146

Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi

7  %

6  %

7  %

9  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

83

83

97

97

137

137

Be svertinės vertės

Laikotarpio pabaigos atsargos (indeksas 2014 m. = 100)

Laikotarpio pabaigos atsargos (indeksas 2014 m. = 100)

100

100

84

84

100

100

148

148

Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi

6  %

5  %

6  %

8  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

84

84

96

96

135

135

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (117) | Atsargos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 44 ir 46 %, jei taikomos abiejų rūšių svertinės vertės, ir 48 %, jei svertinės vertės netaikomos. Laikotarpio pabaigos atsargos siekė maždaug 9 % metinės produkcijos, jei taikomos abiejų rūšių svertinės vertės, ir 8 %, jei svertinės vertės netaikomos. Tokia padėtis darė neigiamą poveikį atrinktų Sąjungos gamintojų finansinei būklei. |
| --- | --- |

(117)

Atsargos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 44 ir 46 %, jei taikomos abiejų rūšių svertinės vertės, ir 48 %, jei svertinės vertės netaikomos. Laikotarpio pabaigos atsargos siekė maždaug 9 % metinės produkcijos, jei taikomos abiejų rūšių svertinės vertės, ir 8 %, jei svertinės vertės netaikomos. Tokia padėtis darė neigiamą poveikį atrinktų Sąjungos gamintojų finansinei būklei.

8.1.1.4.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (118) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  7 lentelė


  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža | | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ginčijamo reglamento 15 lentelė | Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 15,6  % | 16,7  % | 15,2  % | 13,7  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 106,9 | 97,7 | 88,1 |
| Ginčijamo reglamento 16 lentelė | Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 15,4  % | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 109,5 | 99,5 | 88,6 |
| Be svertinės vertės | Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 16,9  % | 19,1  % | 17,0  % | 15,6  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 113 | 101 | 92 |
| Ginčijamo reglamento 15 lentelė | Pinigų srautas (mln. EUR) | 309 | 312 | 292 | 272 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 101 | 94 | 88 |
| Patikslinta svertinė vertė | Pinigų srautas (mln. EUR) | 272 | 281 | 264 | 244 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 103 | 97 | 90 |
| Be svertinės vertės | Pinigų srautas (mln. EUR) | 264 | 277 | 255 | 246 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 105 | 97 | 93 |
| Ginčijamo reglamento 15 lentelė | Investicijos (mln. EUR) | 86 | 63 | 59 | 65 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 73 | 69 | 76 |
| Patikslinta svertinė vertė | Investicijos (mln. EUR) | 78 | 55 | 53 | 58 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 71 | 68 | 74 |
| Be svertinės vertės | Investicijos (mln. EUR) | 72 | 52 | 50 | 56 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 72 | 69 | 78 |
| Ginčijamo reglamento 15 lentelė | Investicijų grąža | 21,0  % | 21,7  % | 19,3  % | 17,6  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 103 | 92 | 84 |
| Patikslinta svertinė vertė | Investicijų grąža | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 105 | 92 | 87 |
| Be svertinės vertės | Investicijų grąža | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 105 | 92 | 86 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(118)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

7 lentelė

7 lentelė

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Ginčijamo reglamento 15 lentelė

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

15,6  %

16,7  %

15,2  %

13,7  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

106,9

106,9

97,7

97,7

88,1

88,1

Ginčijamo reglamento 16 lentelė

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

15,4  %

16,9  %

15,3  %

13,7  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

109,5

109,5

99,5

99,5

88,6

88,6

Be svertinės vertės

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

16,9  %

19,1  %

17,0  %

15,6  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

113

113

101

101

92

92

Ginčijamo reglamento 15 lentelė

Pinigų srautas (mln. EUR)

309

312

292

272

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

101

101

94

94

88

88

Patikslinta svertinė vertė

Pinigų srautas (mln. EUR)

272

281

264

244

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

103

103

97

97

90

90

Be svertinės vertės

Pinigų srautas (mln. EUR)

264

277

255

246

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

105

105

97

97

93

93

Ginčijamo reglamento 15 lentelė

Investicijos (mln. EUR)

86

63

59

65

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

73

73

69

69

76

76

Patikslinta svertinė vertė

Investicijos (mln. EUR)

78

55

53

58

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

71

71

68

68

74

74

Be svertinės vertės

Investicijos (mln. EUR)

72

52

50

56

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

72

72

69

69

78

78

Ginčijamo reglamento 15 lentelė

Investicijų grąža

21,0  %

21,7  %

19,3  %

17,6  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

103

103

92

92

84

84

Patikslinta svertinė vertė

Investicijų grąža

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

105

105

92

92

87

87

Be svertinės vertės

Investicijų grąža

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

105

105

92

92

86

86

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (119) | Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. |
| --- | --- |

(119)

Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi.

| (120) | Remiantis abiejų rūšių svertinėmis vertėmis, bendro pelningumo tendencija buvo panaši, t. y. jis sumažėjo nuo 15,6 ir 15,4 % 2014 m. iki 13,7 % tiriamuoju laikotarpiu. Tai buvo apskaičiuota remiantis kiekvienos iš pakopų svertine verte, palyginti su bendru pardavimu. Netaikant svertinės vertės, bendras pelningumas sumažėjo nuo 16,9 % 2014 m. iki 15,6 %. |
| --- | --- |

(120)

Remiantis abiejų rūšių svertinėmis vertėmis, bendro pelningumo tendencija buvo panaši, t. y. jis sumažėjo nuo 15,6 ir 15,4 % 2014 m. iki 13,7 % tiriamuoju laikotarpiu. Tai buvo apskaičiuota remiantis kiekvienos iš pakopų svertine verte, palyginti su bendru pardavimu. Netaikant svertinės vertės, bendras pelningumas sumažėjo nuo 16,9 % 2014 m. iki 15,6 %.

| (121) | Trijų metodikų pelningumo mažėjimą lėmė kainų ir sąnaudų 2 procentinių punktų skirtumas. |
| --- | --- |

(121)

Trijų metodikų pelningumo mažėjimą lėmė kainų ir sąnaudų 2 procentinių punktų skirtumas.

| (122) | Komisija priminė, kad, kaip paaiškinta 3 konstatuojamojoje dalyje, bendras pelningumas jau buvo nurodytas galutiniame reglamente ir jam netaikomos Bendrojo Teismo išvados dėl nustatytų klaidų. Pelningumas pirmiau pateiktoje lentelėje buvo nurodytas tik siekiant išsamumo. Taikant tris skirtingas metodikas, bendram pelningumui įtakos turėjo 1 pakopos ir 2 pakopos pelningumas, o 3 pakopos pelningumas be svertinės vertės per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo maždaug 5 procentiniais punktais, kaip nurodyta 9 lentelėje. Be to, visos Sąjungos pramonės santykinė pelningumo tendencija taip pat mažėjo. |
| --- | --- |

(122)

Komisija priminė, kad, kaip paaiškinta 3 konstatuojamojoje dalyje, bendras pelningumas jau buvo nurodytas galutiniame reglamente ir jam netaikomos Bendrojo Teismo išvados dėl nustatytų klaidų. Pelningumas pirmiau pateiktoje lentelėje buvo nurodytas tik siekiant išsamumo. Taikant tris skirtingas metodikas, bendram pelningumui įtakos turėjo 1 pakopos ir 2 pakopos pelningumas, o 3 pakopos pelningumas be svertinės vertės per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo maždaug 5 procentiniais punktais, kaip nurodyta 9 lentelėje. Be to, visos Sąjungos pramonės santykinė pelningumo tendencija taip pat mažėjo.

| (123) | Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų pajėgumas patiems finansuoti savo veiklą. Grynojo pinigų srauto tendencija rodo, kad jis sumažėjo 7–12 % netaikant svertinės vertės arba taikant pirminę svertinę vertę. |
| --- | --- |

(123)

Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų pajėgumas patiems finansuoti savo veiklą. Grynojo pinigų srauto tendencija rodo, kad jis sumažėjo 7–12 % netaikant svertinės vertės arba taikant pirminę svertinę vertę.

| (124) | Investicijų grąža išreiškiama investicijų balansinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Nagrinėjamuoju laikotarpiu pagal tris metodikas ji sumažėjo maždaug 15 procentinių punktų. |
| --- | --- |

(124)

Investicijų grąža išreiškiama investicijų balansinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Nagrinėjamuoju laikotarpiu pagal tris metodikas ji sumažėjo maždaug 15 procentinių punktų.

| (125) | Kalbant apie 2 pakopą, svertinės vertės tikslinimas nuo pirminio iki galutinio etapo turėjo poveikį vertėms, bet ne bendrai stebėtai tendencijai. Todėl ginčijamo reglamento 781 ir 782 konstatuojamosios dalys buvo patvirtintos.

  8 lentelė


  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. 2 lygis











  Pagrindas | | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ginčijamo reglamento 18 lentelė | Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Patikslinta svertinė vertė | Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Ginčijamo reglamento 18 lentelė | Pinigų srautas (mln. EUR) | 88 | 76 | 65 | 69 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Patikslinta svertinė vertė | Pinigų srautas (mln. EUR) | 53 | 46 | 39 | 41 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Ginčijamo reglamento 18 lentelė | Investicijos (mln. EUR) | 18 | 16 | 15 | 17 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Patikslinta svertinė vertė | Investicijos (mln. EUR) | 10 | 10 | 9 | 10 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Ginčijamo reglamento 18 lentelė | Investicijų grąža | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Patikslinta svertinė vertė | Investicijų grąža | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(125)

Kalbant apie 2 pakopą, svertinės vertės tikslinimas nuo pirminio iki galutinio etapo turėjo poveikį vertėms, bet ne bendrai stebėtai tendencijai. Todėl ginčijamo reglamento 781 ir 782 konstatuojamosios dalys buvo patvirtintos.

8 lentelė

8 lentelė

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. 2 lygis

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. 2 lygis

Pagrindas

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Ginčijamo reglamento 18 lentelė

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

93

93

90

90

86

86

Patikslinta svertinė vertė

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

93

93

90

90

86

86

Ginčijamo reglamento 18 lentelė

Pinigų srautas (mln. EUR)

88

76

65

69

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

86

86

74

74

78

78

Patikslinta svertinė vertė

Pinigų srautas (mln. EUR)

53

46

39

41

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

86

86

74

74

78

78

Ginčijamo reglamento 18 lentelė

Investicijos (mln. EUR)

18

16

15

17

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

92

92

84

84

97

97

Patikslinta svertinė vertė

Investicijos (mln. EUR)

10

10

9

10

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

92

92

84

84

97

97

Ginčijamo reglamento 18 lentelė

Investicijų grąža

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

105

105

98

98

79

79

Patikslinta svertinė vertė

Investicijų grąža

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

105

105

98

98

79

79

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (126) | Pagal tą pačią aprašytą metodiką buvo atlikta konkreti 3 pakopos, 3 pakopoje veikiančių MVĮ ir 3 pakopoje veikiančių didelių bendrovių analizė. |
| --- | --- |

(126)

Pagal tą pačią aprašytą metodiką buvo atlikta konkreti 3 pakopos, 3 pakopoje veikiančių MVĮ ir 3 pakopoje veikiančių didelių bendrovių analizė.

| (127) | Komisija priminė, kad, kaip paaiškinta 102 konstatuojamojoje dalyje, 3 pakopos pelningumas jau buvo nurodytas ginčijamame reglamente ir jam netaikomos Bendrojo Teismo išvados dėl nustatytų klaidų. Pelningumas pirmiau pateiktoje lentelėje buvo nurodytas tik siekiant išsamumo. |
| --- | --- |

(127)

Komisija priminė, kad, kaip paaiškinta 102 konstatuojamojoje dalyje, 3 pakopos pelningumas jau buvo nurodytas ginčijamame reglamente ir jam netaikomos Bendrojo Teismo išvados dėl nustatytų klaidų. Pelningumas pirmiau pateiktoje lentelėje buvo nurodytas tik siekiant išsamumo.

| (128) | Nustatyta, kad bendro 3 pakopos pelningumo tendencija taikant dviejų rūšių svertinės vertės nustatymo metodikas buvo panaši. Taip yra dėl to, kad MVĮ nurodyti nuostoliai turėjo didesnę svertinę vertę atliekant bendrą apskaičiavimą, nes MVĮ nuostoliai buvo ypač dideli (–6,1 % tiriamuoju laikotarpiu). Netaikant svertinės vertės, 3 pakopos pelningumas buvo artimas pelningumui, kurį nurodė toje pakopoje veikiančios didelės bendrovės. Tiriamuoju laikotarpiu 3 pakopos didelių bendrovių pelningumas, palyginti su 2014 m., sumažėjo perpus nuo 10 % iki 4,8 %. |
| --- | --- |

(128)

Nustatyta, kad bendro 3 pakopos pelningumo tendencija taikant dviejų rūšių svertinės vertės nustatymo metodikas buvo panaši. Taip yra dėl to, kad MVĮ nurodyti nuostoliai turėjo didesnę svertinę vertę atliekant bendrą apskaičiavimą, nes MVĮ nuostoliai buvo ypač dideli (–6,1 % tiriamuoju laikotarpiu). Netaikant svertinės vertės, 3 pakopos pelningumas buvo artimas pelningumui, kurį nurodė toje pakopoje veikiančios didelės bendrovės. Tiriamuoju laikotarpiu 3 pakopos didelių bendrovių pelningumas, palyginti su 2014 m., sumažėjo perpus nuo 10 % iki 4,8 %.

| (129) | Kalbant apie 3 pakopą, grynasis pinigų srautas gerokai sumažėjo: maždaug 60 % taikant abiejų rūšių svertinės vertės nustatymo metodikas ir maždaug 35 % netaikant svertinės vertės. Investicijų grąža per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo maždaug 66 procentiniais punktais taikant abiejų rūšių svertinės vertės nustatymo metodikas ir maždaug 48 procentiniais punktais netaikant svertinės vertės. Netaikant svertinės vertės, 3 pakopos pelningumas atspindėjo didelių 3 pakopos bendrovių pelningumą, kaip ir tikėtasi remiantis ginčijamo reglamento 783 konstatuojamąja dalimi.

  9 lentelė


  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. 3 lygis











  Pagrindas | | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ginčijamo reglamento 19 lentelė | Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 6,1  % | 0,6  % | 2,7  % | –0,4  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 10 | 45 | –7 |
| Ginčijamo reglamento 20 lentelė | Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 5,9  % | 0,5  % | 2,7  % | –0,7  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 9 | 45 | –12 |
| Be svertinės vertės | Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 9,23  % | 5,01  % | 6,29  % | 3,92  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 54 | 68 | 42 |
| Ginčijamo reglamento 19 lentelė | Pinigų srautas (mln. EUR) | 28 | 17 | 26 | 11 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 62 | 93 | 38 |
| Patikslinta svertinė vertė | Pinigų srautas (mln. EUR) | 26,7 | 16,2 | 24,4 | 9,6 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 61 | 91 | 36 |
| Be svertinės vertės | Pinigų srautas (mln. EUR) | 18,7 | 12,6 | 16,1 | 12,1 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 67 | 86 | 65 |
| Ginčijamo reglamento 19 lentelė | Investicijos (mln. EUR) | 14 | 10 | 10 | 10 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 69 | 66 | 66 |
| Patikslinta svertinė vertė | Investicijos (mln. EUR) | 13,4 | 9,0 | 8,6 | 8,7 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 68 | 65 | 65 |
| Be svertinės vertės | Investicijos (mln. EUR) | 8,2 | 6,0 | 6,3 | 7,4 |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 73 | 77 | 91 |
| Ginčijamo reglamento 19 lentelė | Investicijų grąža | 7,6  % | 0,2  % | 4,8  % | 2,5  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 2 | 62 | 33 |
| Patikslinta svertinė vertė | Investicijų grąža | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Be svertinės vertės | Investicijų grąža | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(129)

Kalbant apie 3 pakopą, grynasis pinigų srautas gerokai sumažėjo: maždaug 60 % taikant abiejų rūšių svertinės vertės nustatymo metodikas ir maždaug 35 % netaikant svertinės vertės. Investicijų grąža per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo maždaug 66 procentiniais punktais taikant abiejų rūšių svertinės vertės nustatymo metodikas ir maždaug 48 procentiniais punktais netaikant svertinės vertės. Netaikant svertinės vertės, 3 pakopos pelningumas atspindėjo didelių 3 pakopos bendrovių pelningumą, kaip ir tikėtasi remiantis ginčijamo reglamento 783 konstatuojamąja dalimi.

9 lentelė

9 lentelė

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. 3 lygis

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. 3 lygis

Pagrindas

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Ginčijamo reglamento 19 lentelė

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

6,1  %

0,6  %

2,7  %

–0,4  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

10

10

45

45

–7

–7

Ginčijamo reglamento 20 lentelė

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

5,9  %

0,5  %

2,7  %

–0,7  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

9

9

45

45

–12

–12

Be svertinės vertės

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

9,23  %

5,01  %

6,29  %

3,92  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

54

54

68

68

42

42

Ginčijamo reglamento 19 lentelė

Pinigų srautas (mln. EUR)

28

17

26

11

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

62

62

93

93

38

38

Patikslinta svertinė vertė

Pinigų srautas (mln. EUR)

26,7

16,2

24,4

9,6

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

61

61

91

91

36

36

Be svertinės vertės

Pinigų srautas (mln. EUR)

18,7

12,6

16,1

12,1

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

67

67

86

86

65

65

Ginčijamo reglamento 19 lentelė

Investicijos (mln. EUR)

14

10

10

10

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

69

69

66

66

66

66

Patikslinta svertinė vertė

Investicijos (mln. EUR)

13,4

9,0

8,6

8,7

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

68

68

65

65

65

65

Be svertinės vertės

Investicijos (mln. EUR)

8,2

6,0

6,3

7,4

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

73

73

77

77

91

91

Ginčijamo reglamento 19 lentelė

Investicijų grąža

7,6  %

0,2  %

4,8  %

2,5  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

2

2

62

62

33

33

Patikslinta svertinė vertė

Investicijų grąža

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

6

6

63

63

52

52

Be svertinės vertės

Investicijų grąža

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

6

6

63

63

52

52

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (130) | Komisija pateikė išsamius duomenų rinkinius apie 3 pakopos didelių bendrovių pelningumą, pinigų srautą, investicijas ir investicijų grąžą.

  10 lentelė


  Didelių bendrovių pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. 3 pakopa | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 9,97  % | 6,08  % | 7,05  % | 4,81  % |
| Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 61 | 70 | 48 |
| Pinigų srautas (mln. EUR) | 17,9 | 12,2 | 15,3 | 12,4 |
| Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 68 | 85 | 69 |
| Investicijos (mln. EUR) | 7,7 | 5,7 | 6,1 | 7,3 |
| Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 74 | 78 | 95 |
| Investicijų grąža | 12,2  % | 0,8  % | 7,5  % | 6,6  % |
| Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 6 | 61 | 54 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(130)

Komisija pateikė išsamius duomenų rinkinius apie 3 pakopos didelių bendrovių pelningumą, pinigų srautą, investicijas ir investicijų grąžą.

10 lentelė

10 lentelė

Didelių bendrovių pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. 3 pakopa

Didelių bendrovių pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. 3 pakopa

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

9,97  %

6,08  %

7,05  %

4,81  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

61

61

70

70

48

48

Pinigų srautas (mln. EUR)

17,9

12,2

15,3

12,4

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

68

68

85

85

69

69

Investicijos (mln. EUR)

7,7

5,7

6,1

7,3

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

74

74

78

78

95

95

Investicijų grąža

12,2  %

0,8  %

7,5  %

6,6  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

6

6

61

61

54

54

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (131) | Komisija pateikė išsamius duomenų rinkinius apie 3 pakopos MVĮ pelningumą, pinigų srautą, investicijas ir investicijų grąžą. Apie tiriamuoju laikotarpiu patirtus nuostolius pranešta ginčijamo reglamento 783 konstatuojamojoje dalyje.

  11 lentelė


  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. 3 pakopa – MVĮ | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 2,71  % | –3,55  % | –1,31  % | –6,13  % |
| Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | – 131 | –48 | – 226 |
| Pinigų srautas (mln. EUR) | 0,8 | 0,4 | 0,9 | –0,2 |
| Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 48 | 109 | –30 |
| Investicijos (mln. EUR) | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 |
| Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | 61 | 48 | 24 |
| Investicijų grąža | 5,0  % | –0,3  % | 2,2  % | –1,2  % |
| Indeksas 2014 m. = 100 | 100 | –6 | 44 | –23 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(131)

Komisija pateikė išsamius duomenų rinkinius apie 3 pakopos MVĮ pelningumą, pinigų srautą, investicijas ir investicijų grąžą. Apie tiriamuoju laikotarpiu patirtus nuostolius pranešta ginčijamo reglamento 783 konstatuojamojoje dalyje.

11 lentelė

11 lentelė

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. 3 pakopa – MVĮ

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. 3 pakopa – MVĮ

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

2,71  %

–3,55  %

–1,31  %

–6,13  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

– 131

– 131

–48

–48

– 226

– 226

Pinigų srautas (mln. EUR)

0,8

0,4

0,9

–0,2

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

48

48

109

109

–30

–30

Investicijos (mln. EUR)

0,5

0,3

0,2

0,1

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

61

61

48

48

24

24

Investicijų grąža

5,0  %

–0,3  %

2,2  %

–1,2  %

Indeksas 2014 m. = 100

Indeksas 2014 m. = 100

100

100

–6

–6

44

44

–23

–23

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (132) | Komisija laikėsi nuomonės, kad mikroekonominiai rodikliai, pagrįsti patikslinta svertine verte, patvirtino ginčijamo reglamento 781 konstatuojamąją dalį, todėl laikinajame reglamente pateiktos tendencijomis pagrįstos išvados liko galioti. |
| --- | --- |

(132)

Komisija laikėsi nuomonės, kad mikroekonominiai rodikliai, pagrįsti patikslinta svertine verte, patvirtino ginčijamo reglamento 781 konstatuojamąją dalį, todėl laikinajame reglamente pateiktos tendencijomis pagrįstos išvados liko galioti.

| (133) | Be to, nustatyta, kad mikroekonominiai rodikliai, apskaičiuoti netaikant svertinės vertės, taip pat atitiko mikroekonominius rodiklius, apskaičiuotus taikant abi svertinės vertės nustatymo metodikas. Svertinės vertės netaikymas turėjo daugiausia įtakos 3 pakopai. Visų pirma, bendras 3 pakopos pelningumas netaikant svertinės vertės atspindėjo 3 pakopoje veikiančių didelių bendrovių pelningumą. Ginčijamo reglamento 783 konstatuojamojoje dalyje nurodytas didelių bendrovių pelno dydis tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(133)

Be to, nustatyta, kad mikroekonominiai rodikliai, apskaičiuoti netaikant svertinės vertės, taip pat atitiko mikroekonominius rodiklius, apskaičiuotus taikant abi svertinės vertės nustatymo metodikas. Svertinės vertės netaikymas turėjo daugiausia įtakos 3 pakopai. Visų pirma, bendras 3 pakopos pelningumas netaikant svertinės vertės atspindėjo 3 pakopoje veikiančių didelių bendrovių pelningumą. Ginčijamo reglamento 783 konstatuojamojoje dalyje nurodytas didelių bendrovių pelno dydis tiriamuoju laikotarpiu.

| (134) | Labai sumažėjo didelių bendrovių, veikiančių 3 pakopoje, pelno dydis ir investicijų grąža, kuri sumažėjo, taip pat pinigų srautas. MVĮ nuostoliai tiriamuoju laikotarpiu buvo ypač dideli (–6,1 %). Panašias išvadas galima daryti ir dėl pinigų srauto bei investicijų grąžos, kurie tapo neigiami. Todėl išvada dėl MVĮ padėties liko galioti, o laikinojo reglamento ir galutinio reglamento tendencijos buvo patvirtintos. |
| --- | --- |

(134)

Labai sumažėjo didelių bendrovių, veikiančių 3 pakopoje, pelno dydis ir investicijų grąža, kuri sumažėjo, taip pat pinigų srautas. MVĮ nuostoliai tiriamuoju laikotarpiu buvo ypač dideli (–6,1 %). Panašias išvadas galima daryti ir dėl pinigų srauto bei investicijų grąžos, kurie tapo neigiami. Todėl išvada dėl MVĮ padėties liko galioti, o laikinojo reglamento ir galutinio reglamento tendencijos buvo patvirtintos.

| (135) | Nors šiuo atveju mikroekonominių rodiklių tendencijos, nustatytos remiantis patikslinta svertine verte, buvo panašios į mikroekonominių rodiklių tendencijas netaikant svertinės vertės, Komisija laikėsi nuomonės, kad galutiniame etape taikyta svertinės vertės nustatymo metodika buvo tiksli rinkos sąlygomis, kai Sąjungos pramonę sudarė ir didelės bendrovės, ir daug MVĮ. Komisija taip pat pažymėjo, kad Bendrajam Teismui nekilo abejonių dėl pačios metodikos. |
| --- | --- |

(135)

Nors šiuo atveju mikroekonominių rodiklių tendencijos, nustatytos remiantis patikslinta svertine verte, buvo panašios į mikroekonominių rodiklių tendencijas netaikant svertinės vertės, Komisija laikėsi nuomonės, kad galutiniame etape taikyta svertinės vertės nustatymo metodika buvo tiksli rinkos sąlygomis, kai Sąjungos pramonę sudarė ir didelės bendrovės, ir daug MVĮ. Komisija taip pat pažymėjo, kad Bendrajam Teismui nekilo abejonių dėl pačios metodikos.

8.2.   Makroekonominiai rodikliai

Makroekonominiai rodikliai

| (136) | Kalbant apie makroekonominius rodiklius, Bendrasis Teismas laikėsi nuomonės, kad, kaip teigė CRIA ir CCCMC, Komisija nepateikė išsamesnės informacijos apie naudotų duomenų šaltinius. Be to, galutiniame etape CRIA ir CCCMC tvirtino, kad joms kilo abejonių dėl kai kurios informacijos, kuria remtasi, kaip nurodyta ginčijamo reglamento 723 konstatuojamojoje dalyje, patikimumo. |
| --- | --- |

(136)

Kalbant apie makroekonominius rodiklius, Bendrasis Teismas laikėsi nuomonės, kad, kaip teigė CRIA ir CCCMC, Komisija nepateikė išsamesnės informacijos apie naudotų duomenų šaltinius. Be to, galutiniame etape CRIA ir CCCMC tvirtino, kad joms kilo abejonių dėl kai kurios informacijos, kuria remtasi, kaip nurodyta ginčijamo reglamento 723 konstatuojamojoje dalyje, patikimumo.

| (137) | Siekdama vykdyti sprendimą, Komisija paprašė papildomos informacijos ir gavo papildomų paaiškinimų per susitikimą su Europos padangų ir kaučiuko gamintojų asociacijos (toliau – ETRMA) atstovais. ETRMA pateikė išsamią informaciją apie metodiką, kurią asociacija taiko rinkos duomenims apibendrinti. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pateikta atvira susitikimo protokolo versija ir keli priedai. Prieduose išsamiai aprašyta, kaip ETRMA, padedama susijusios organizacijos „Europol Governance“, kuri jos vardu parengė makroekonominius duomenis, surinko duomenis. Komisija pakartojo, kad kai kurie eksportuojantys gamintojai (pavyzdžiui, „Hankook“ grupė ir „Aeolus“ / „Pirelli“), kurie buvo ETRMA nariai, neginčijo ETRMA pateiktų makroekonominių duomenų galutinio faktų atskleidimo metu. |
| --- | --- |

(137)

Siekdama vykdyti sprendimą, Komisija paprašė papildomos informacijos ir gavo papildomų paaiškinimų per susitikimą su Europos padangų ir kaučiuko gamintojų asociacijos (toliau – ETRMA) atstovais. ETRMA pateikė išsamią informaciją apie metodiką, kurią asociacija taiko rinkos duomenims apibendrinti. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pateikta atvira susitikimo protokolo versija ir keli priedai. Prieduose išsamiai aprašyta, kaip ETRMA, padedama susijusios organizacijos „Europol Governance“, kuri jos vardu parengė makroekonominius duomenis, surinko duomenis. Komisija pakartojo, kad kai kurie eksportuojantys gamintojai (pavyzdžiui, „Hankook“ grupė ir „Aeolus“ / „Pirelli“), kurie buvo ETRMA nariai, neginčijo ETRMA pateiktų makroekonominių duomenų galutinio faktų atskleidimo metu.

| (138) | Tuo remdamasi Komisija manė, kad ji laikėsi Bendrojo Teismo išvadų dėl makroekonominių duomenų šaltinių, kaip nurodyta jo sprendimo 244 punkte. |
| --- | --- |

(138)

Tuo remdamasi Komisija manė, kad ji laikėsi Bendrojo Teismo išvadų dėl makroekonominių duomenų šaltinių, kaip nurodyta jo sprendimo 244 punkte.

8.3.   Sąjungos pramonės MVĮ, kurios nutraukė gamybą

Sąjungos pramonės MVĮ, kurios nutraukė gamybą

| (139) | Bendrasis Teismas nurodė, kad pareiškėjos per posėdį teisingai teigė, jog aštuonių skirtingų protektoriaus tiekėjų pateikti 85 gamybą nutraukusių MVĮ pavadinimai neleidžia nustatyti individualių tiekėjo ir pirkėjo verslo santykių, todėl šie pavadinimai nėra susiję su jokiais duomenimis, kurie gali būti konfidencialūs. Tokiomis aplinkybėmis Komisija neįrodė, kad gamybą nutraukusių Sąjungos pramonės MVĮ sąrašas buvo konfidencialus (žr. sprendimo 253 punktą). |
| --- | --- |

(139)

Bendrasis Teismas nurodė, kad pareiškėjos per posėdį teisingai teigė, jog aštuonių skirtingų protektoriaus tiekėjų pateikti 85 gamybą nutraukusių MVĮ pavadinimai neleidžia nustatyti individualių tiekėjo ir pirkėjo verslo santykių, todėl šie pavadinimai nėra susiję su jokiais duomenimis, kurie gali būti konfidencialūs. Tokiomis aplinkybėmis Komisija neįrodė, kad gamybą nutraukusių Sąjungos pramonės MVĮ sąrašas buvo konfidencialus (žr. sprendimo 253 punktą).

| (140) | Komisija laikėsi nuomonės, kad iš esmės bendrovės pavadinimas neturėtų būti atskleidžiamas kitoms suinteresuotosioms šalims be aiškaus atitinkamos bendrovės sutikimo. Be to, ryšio tarp protektoriaus tiekėjo ir jo pirkėjo pašalinimo gali nepakakti, kad būtų galima atskleisti šią informaciją. Pirkėjų sąrašas yra viena iš pagrindinių bendrovės turto rūšių, todėl protektoriaus tiekėjas nėra suinteresuotas atskleisti tokio pobūdžio informaciją savo konkurentams. Be to, kai kurios nagrinėjamosios MVĮ ne tik 100 % orientavosi į restauravimo verslą, bet restauravimas buvo viena iš kitų veiklų (pavyzdžiui, naujų padangų pardavimas arba dirbtuvės dideliems sunkvežimių parkams). Galiausiai tai, kad bendrovė pranešė, jog klientas nustojo pirkti protektoriaus medžiagas, nebūtinai reiškė, kad ši bendrovė bankrutavo arba buvo likviduota. Taigi, pateikus šią informaciją būtų atskleista neskelbtina komercinė informacija. |
| --- | --- |

(140)

Komisija laikėsi nuomonės, kad iš esmės bendrovės pavadinimas neturėtų būti atskleidžiamas kitoms suinteresuotosioms šalims be aiškaus atitinkamos bendrovės sutikimo. Be to, ryšio tarp protektoriaus tiekėjo ir jo pirkėjo pašalinimo gali nepakakti, kad būtų galima atskleisti šią informaciją. Pirkėjų sąrašas yra viena iš pagrindinių bendrovės turto rūšių, todėl protektoriaus tiekėjas nėra suinteresuotas atskleisti tokio pobūdžio informaciją savo konkurentams. Be to, kai kurios nagrinėjamosios MVĮ ne tik 100 % orientavosi į restauravimo verslą, bet restauravimas buvo viena iš kitų veiklų (pavyzdžiui, naujų padangų pardavimas arba dirbtuvės dideliems sunkvežimių parkams). Galiausiai tai, kad bendrovė pranešė, jog klientas nustojo pirkti protektoriaus medžiagas, nebūtinai reiškė, kad ši bendrovė bankrutavo arba buvo likviduota. Taigi, pateikus šią informaciją būtų atskleista neskelbtina komercinė informacija.

| (141) | Nors iš kelių šalių gautų duomenų apie apimtį ar vertes apibendrinimas gali būti atskleistas nesukeliant konfidencialumo problemų, ypač jei apibendrinti duomenys yra tame pačiame intervale, tai negali būti taikoma įmonės pavadinimui. Be to, bendradarbiaujanti šalis negali atskleisti tokios informacijos be šalies, kurios pavadinimas nurodytas, leidimo. Todėl, norėdamas atskleisti tokį pirkėjų sąrašą, kiekvienas protektoriaus tiekėjas turėjo paprašyti kiekvieno savo pirkėjo leidimo atskleisti jo pavadinimą kitoms suinteresuotosioms šalims. |
| --- | --- |

(141)

Nors iš kelių šalių gautų duomenų apie apimtį ar vertes apibendrinimas gali būti atskleistas nesukeliant konfidencialumo problemų, ypač jei apibendrinti duomenys yra tame pačiame intervale, tai negali būti taikoma įmonės pavadinimui. Be to, bendradarbiaujanti šalis negali atskleisti tokios informacijos be šalies, kurios pavadinimas nurodytas, leidimo. Todėl, norėdamas atskleisti tokį pirkėjų sąrašą, kiekvienas protektoriaus tiekėjas turėjo paprašyti kiekvieno savo pirkėjo leidimo atskleisti jo pavadinimą kitoms suinteresuotosioms šalims.

| (142) | Ginčijamo reglamento priėmimo metu suinteresuotosioms šalims galėjo būti atskleisti tik tų bendrovių, apie kurias pranešta kaip apie bankrutavusias arba likviduotas, pavadinimai. Tačiau Komisija neturėjo išsamios informacijos apie tai, kuri bendrovė bankrutavo, buvo likviduota ar tiesiog nutraukė gamybą. 2019 m. liepos 19 d. pranešime byloje Komisija pateikė išsamius paaiškinimus dėl metodikos, taikytos sudarant pirmiau minėtą sąrašą. Ginčijamo reglamento priėmimo metu Komisija susisiekė su aštuoniais protektoriaus tiekėjais, kad gautų informacijos apie jų pirkėjų sąrašą ir pardavimą nagrinėjamuoju laikotarpiu (2014 m. sausio 1 d. – 2017 m. birželio 30 d.). Kadangi protektoriaus restauratoriai gali turėti kelis tiekėjus, tiekėjų pateikti duomenys buvo apibendrinti pagal pirkėjus siekiant nustatyti bendroves, kurios nagrinėjamuoju laikotarpiu nustojo pirkti protektoriaus medžiagą. Remdamasi ta duomenų baze, Komisija galėjo nustatyti protektoriaus restauravimo įmones, kurios pakeitė tiekėjus. Ginčijamo reglamento 810 konstatuojamojoje dalyje Komisija taip pat nurodė, kad mažiausiai 85 MVĮ nutraukė gamybą, remdamasi ginčijamo reglamento 724 konstatuojamąja dalimi. |
| --- | --- |

(142)

Ginčijamo reglamento priėmimo metu suinteresuotosioms šalims galėjo būti atskleisti tik tų bendrovių, apie kurias pranešta kaip apie bankrutavusias arba likviduotas, pavadinimai. Tačiau Komisija neturėjo išsamios informacijos apie tai, kuri bendrovė bankrutavo, buvo likviduota ar tiesiog nutraukė gamybą. 2019 m. liepos 19 d. pranešime byloje Komisija pateikė išsamius paaiškinimus dėl metodikos, taikytos sudarant pirmiau minėtą sąrašą. Ginčijamo reglamento priėmimo metu Komisija susisiekė su aštuoniais protektoriaus tiekėjais, kad gautų informacijos apie jų pirkėjų sąrašą ir pardavimą nagrinėjamuoju laikotarpiu (2014 m. sausio 1 d. – 2017 m. birželio 30 d.). Kadangi protektoriaus restauratoriai gali turėti kelis tiekėjus, tiekėjų pateikti duomenys buvo apibendrinti pagal pirkėjus siekiant nustatyti bendroves, kurios nagrinėjamuoju laikotarpiu nustojo pirkti protektoriaus medžiagą. Remdamasi ta duomenų baze, Komisija galėjo nustatyti protektoriaus restauravimo įmones, kurios pakeitė tiekėjus. Ginčijamo reglamento 810 konstatuojamojoje dalyje Komisija taip pat nurodė, kad mažiausiai 85 MVĮ nutraukė gamybą, remdamasi ginčijamo reglamento 724 konstatuojamąja dalimi.

| (143) | Komisija neturėjo informacijos apie kiekvieno protektoriaus restauratoriaus teisinį statusą. Visų pirma, Komisija negalėjo nustatyti bankrutavusių ar likviduotų bendrovių ir pranešti apie tai suinteresuotosioms šalims. |
| --- | --- |

(143)

Komisija neturėjo informacijos apie kiekvieno protektoriaus restauratoriaus teisinį statusą. Visų pirma, Komisija negalėjo nustatyti bankrutavusių ar likviduotų bendrovių ir pranešti apie tai suinteresuotosioms šalims.

| (144) | Atlikdama šį tyrimą Komisija susisiekė su bendradarbiaujančiais protektorių tiekėjais, kad sužinotų faktinį teisinį statusą tų bendrovių, kurios nustojo pirkti protektorių medžiagas. Remdamiesi šiuo Komisijos prašymu, protektorių tiekėjai davė sutikimą atskleisti šių bendrovių pavadinimus, tačiau su sąlyga, kad jų įmonių pavadinimai būtų atskirti nuo pirkėjų pavadinimų. Komisija nustatė, kad dauguma išvardytų bendrovių veiklos nevykdė. Todėl Komisija nusprendė atskleisti MVĮ, kurios nustojo pirkti protektoriaus medžiagas iš suinteresuotųjų šalių, sąrašą. Jų pavadinimai buvo pateikti nekonfidencialioje bylos medžiagoje. |
| --- | --- |

(144)

Atlikdama šį tyrimą Komisija susisiekė su bendradarbiaujančiais protektorių tiekėjais, kad sužinotų faktinį teisinį statusą tų bendrovių, kurios nustojo pirkti protektorių medžiagas. Remdamiesi šiuo Komisijos prašymu, protektorių tiekėjai davė sutikimą atskleisti šių bendrovių pavadinimus, tačiau su sąlyga, kad jų įmonių pavadinimai būtų atskirti nuo pirkėjų pavadinimų. Komisija nustatė, kad dauguma išvardytų bendrovių veiklos nevykdė. Todėl Komisija nusprendė atskleisti MVĮ, kurios nustojo pirkti protektoriaus medžiagas iš suinteresuotųjų šalių, sąrašą. Jų pavadinimai buvo pateikti nekonfidencialioje bylos medžiagoje.

8.4.   Informacija, susijusi su MVĮ dalimi, palyginti su visa Sąjungos pramone

Informacija, susijusi su MVĮ dalimi, palyginti su visa Sąjungos pramone

| (145) | Bendrasis Teismas laikėsi nuomonės, kad Komisija neatskleidė informacijos, susijusios su MVĮ dalimi, palyginti su visa Sąjungos pramone (žr. sprendimo 244–266 punktus). |
| --- | --- |

(145)

Bendrasis Teismas laikėsi nuomonės, kad Komisija neatskleidė informacijos, susijusios su MVĮ dalimi, palyginti su visa Sąjungos pramone (žr. sprendimo 244–266 punktus).

| (146) | Tačiau Komisija ginčijamo reglamento 5 lentelėje nurodė tikslią MVĮ dalį, palyginti su visa Sąjungos pramone. |
| --- | --- |

(146)

Tačiau Komisija ginčijamo reglamento 5 lentelėje nurodė tikslią MVĮ dalį, palyginti su visa Sąjungos pramone.

| (147) | Kaip nurodyta ginčijamo reglamento 5 lentelėje, patikslinta svertinės vertės nustatymo metodika buvo grindžiama ne bendradarbiaujančių bendrovių nurodyta apimtimi, o bendra MVĮ ir didelių bendrovių pardavimo apimtimi, kaip parodyta toliau pateiktoje lentelėje. Konkretūs naudoti pagrindiniai duomenys pateikti 12 lentelėje.

  12 lentelė


  MVĮ pardavimo, palyginti su visu Sąjungos pardavimu, dalis (%) | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos pardavimo apimtis, nurodyta ginčijamo reglamento 7 lentelės punktuose | 14 834 175 | 14 738 216 | 14 532 627 | 14 584 104 |
| Ginčijamo reglamento 5 lentelėje nurodyta MVĮ pardavimo dalis, palyginti su visu Sąjungos pardavimu | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % | 13,2  % |
| Didelių bendrovių dalis, palyginti su visu Sąjungos pardavimu | 83,1  % | 84,7  % | 86,3  % | 86,8  % |
| atrinktų MVĮ pardavimo apimtis vienetais | 91 700 | 84 500 | 79 300 | 74 600 |
| atrinktų MVĮ %, palyginti su visa MVĮ pardavimo apimtimi | 3,6  % | 3,7  % | 3,9  % | 3,8  % |
| atrinktų didelių bendrovių %, palyginti su visa didelių bendrovių apimtimi | [20 –45 ] | [20 –45 ] | [20 –45 ] | [20 –45 ] |
| Taikytas svertinės vertės koeficientas | [4,5 –11,3 ] | [4,3 –11,0 ] | [4,0 –10,3 ] | [4,2 –10,6 ] |
| Svertinės vertės koeficientas | = (atrinktų didelių bendrovių % x visa MVĮ pardavimo apimtis) / (atrinktų MVĮ pardavimo apimtis) – 1 |

(147)

Kaip nurodyta ginčijamo reglamento 5 lentelėje, patikslinta svertinės vertės nustatymo metodika buvo grindžiama ne bendradarbiaujančių bendrovių nurodyta apimtimi, o bendra MVĮ ir didelių bendrovių pardavimo apimtimi, kaip parodyta toliau pateiktoje lentelėje. Konkretūs naudoti pagrindiniai duomenys pateikti 12 lentelėje.

12 lentelė

12 lentelė

MVĮ pardavimo, palyginti su visu Sąjungos pardavimu, dalis (%)

MVĮ pardavimo, palyginti su visu Sąjungos pardavimu, dalis (%)

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Sąjungos pardavimo apimtis, nurodyta ginčijamo reglamento 7 lentelės punktuose

14 834 175

14 738 216

14 532 627

14 584 104

Ginčijamo reglamento 5 lentelėje nurodyta MVĮ pardavimo dalis, palyginti su visu Sąjungos pardavimu

16,9  %

15,3  %

13,7  %

13,2  %

Didelių bendrovių dalis, palyginti su visu Sąjungos pardavimu

83,1  %

84,7  %

86,3  %

86,8  %

atrinktų MVĮ pardavimo apimtis vienetais

91 700

84 500

79 300

74 600

atrinktų MVĮ %, palyginti su visa MVĮ pardavimo apimtimi

3,6  %

3,7  %

3,9  %

3,8  %

atrinktų didelių bendrovių %, palyginti su visa didelių bendrovių apimtimi

[20 –45 ]

[20 –45 ]

[20 –45 ]

[20 –45 ]

Taikytas svertinės vertės koeficientas

[4,5 –11,3 ]

[4,3 –11,0 ]

[4,0 –10,3 ]

[4,2 –10,6 ]

Svertinės vertės koeficientas

= (atrinktų didelių bendrovių % x visa MVĮ pardavimo apimtis) / (atrinktų MVĮ pardavimo apimtis) – 1

8.5.   Tyrime bendradarbiavusių MVĮ pardavimo apimtis

Tyrime bendradarbiavusių MVĮ pardavimo apimtis

| (148) | Komisija priminė, kad, gavusi tinkamai pagrįstus prašymus, visiems skundo pateikėjams tyrimo metu suteikė anonimiškumą. Be to, siekiant dar labiau apsaugoti tokį anonimiškumą, nustatant patikslintas svertines vertes naudotas koeficientas buvo pagrįstas tik bendru Sąjungos pardavimu, įskaitant bendrą MVĮ pardavimą, o ne tik bendradarbiaujančių MVĮ pardavimo apimtimi. Todėl tiksli bendradarbiaujančių MVĮ pardavimo apimtis pati savaime nebuvo esminis faktas ar aplinkybė, kuria remdamasi Komisija nustatė Sąjungos pramonės žalos rodiklius. Vis dėlto Bendrasis Teismas sprendimo 256 punkte nusprendė, kad Komisija konkrečiai nepaaiškino, kaip apibendrintų duomenų atskleidimas galėtų atskleisti tam tikrų skundo pateikėjų tapatybę. |
| --- | --- |

(148)

Komisija priminė, kad, gavusi tinkamai pagrįstus prašymus, visiems skundo pateikėjams tyrimo metu suteikė anonimiškumą. Be to, siekiant dar labiau apsaugoti tokį anonimiškumą, nustatant patikslintas svertines vertes naudotas koeficientas buvo pagrįstas tik bendru Sąjungos pardavimu, įskaitant bendrą MVĮ pardavimą, o ne tik bendradarbiaujančių MVĮ pardavimo apimtimi. Todėl tiksli bendradarbiaujančių MVĮ pardavimo apimtis pati savaime nebuvo esminis faktas ar aplinkybė, kuria remdamasi Komisija nustatė Sąjungos pramonės žalos rodiklius. Vis dėlto Bendrasis Teismas sprendimo 256 punkte nusprendė, kad Komisija konkrečiai nepaaiškino, kaip apibendrintų duomenų atskleidimas galėtų atskleisti tam tikrų skundo pateikėjų tapatybę.

| (149) | Komisija laikėsi nuomonės, kad tam tikrais atvejais atskleidus apibendrintus duomenis iš tiesų gali būti neatskleista skundo pateikėjų tapatybė. Taip galėtų būti, pavyzdžiui, pramonės sektoriuje, kuriame bendrovių pardavimo apimtis pasiskirsčiusi netolygiai, o kiekvieno veiklos vykdytojo rinkos dalis yra nedidelė. Tačiau nagrinėjamu atveju Sąjungos pramonę sudarė kelios didelės bendrovių grupės ir daugiau nei 380 MVĮ. Kaip paaiškinta ginčijamo reglamento 615 konstatuojamojoje dalyje, didelės bendrovių grupės sudarė maždaug 85 % Sąjungos pardavimo. Todėl atskleidus tikslią MVĮ pardavimo apimtį (ar net intervalus), kitos šalys būtų galėjusios padaryti išvadą, kurią skundo pateikėjų dalį sudaro didieji Sąjungos gamintojai, ir galiausiai būtų buvę galima nustatyti tuos didžiuosius Sąjungos gamintojus, kurie bendradarbiavo atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas ginčijamas reglamentas. Todėl, atidžiai iš naujo išnagrinėjusi turimus duomenis, Komisija padarė išvadą, kad atskleidus tikslią tyrime bendradarbiavusių MVĮ pardavimo apimtį (ar net intervalą) būtų kilęs pavojus skundo pateikėjų anonimiškumui. |
| --- | --- |

(149)

Komisija laikėsi nuomonės, kad tam tikrais atvejais atskleidus apibendrintus duomenis iš tiesų gali būti neatskleista skundo pateikėjų tapatybė. Taip galėtų būti, pavyzdžiui, pramonės sektoriuje, kuriame bendrovių pardavimo apimtis pasiskirsčiusi netolygiai, o kiekvieno veiklos vykdytojo rinkos dalis yra nedidelė. Tačiau nagrinėjamu atveju Sąjungos pramonę sudarė kelios didelės bendrovių grupės ir daugiau nei 380 MVĮ. Kaip paaiškinta ginčijamo reglamento 615 konstatuojamojoje dalyje, didelės bendrovių grupės sudarė maždaug 85 % Sąjungos pardavimo. Todėl atskleidus tikslią MVĮ pardavimo apimtį (ar net intervalus), kitos šalys būtų galėjusios padaryti išvadą, kurią skundo pateikėjų dalį sudaro didieji Sąjungos gamintojai, ir galiausiai būtų buvę galima nustatyti tuos didžiuosius Sąjungos gamintojus, kurie bendradarbiavo atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas ginčijamas reglamentas. Todėl, atidžiai iš naujo išnagrinėjusi turimus duomenis, Komisija padarė išvadą, kad atskleidus tikslią tyrime bendradarbiavusių MVĮ pardavimo apimtį (ar net intervalą) būtų kilęs pavojus skundo pateikėjų anonimiškumui.

| (150) | Po faktų atskleidimo CRIA pakartojo savo tvirtinimą, kad Komisija turėjo pateikti tikslią MVĮ, kurios bendradarbiavo atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas ginčijamas reglamentas, pardavimo apimtį. |
| --- | --- |

(150)

Po faktų atskleidimo CRIA pakartojo savo tvirtinimą, kad Komisija turėjo pateikti tikslią MVĮ, kurios bendradarbiavo atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas ginčijamas reglamentas, pardavimo apimtį.

| (151) | Komisija laikėsi nuomonės, kad atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas ginčijamas reglamentas, buvo galima sužinoti tyrime bendradarbiavusių MVĮ pardavimo apimtį iš atrankos formų, kurias užpildė visos bendradarbiaujančios bendrovės ir su kuriomis buvo galima susipažinti atviroje bylos versijoje. Su atrankos formomis atitinkamai galėjo susipažinti visos suinteresuotosios šalys. Be to, kaip nurodyta 148 konstatuojamojoje dalyje, nustatant MVĮ koeficientą nebuvo atsižvelgta į tikslią bendradarbiaujančių MVĮ pardavimo apimtį; priešingai, siekdama nustatyti patikslintas svertines vertes, Komisija naudojo tik bendrą Sąjungos pardavimo apimtį. Taigi tiksli bendradarbiaujančių MVĮ apimtis nebuvo vienas iš esminių faktų, naudojamų patikslintoms vertėms nustatyti. Galiausiai, kaip paaiškinta 149 konstatuojamojoje dalyje, atskleidus šiuos duomenis būtų kilęs pavojus skundo pateikėjų anonimiškumui. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(151)

Komisija laikėsi nuomonės, kad atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas ginčijamas reglamentas, buvo galima sužinoti tyrime bendradarbiavusių MVĮ pardavimo apimtį iš atrankos formų, kurias užpildė visos bendradarbiaujančios bendrovės ir su kuriomis buvo galima susipažinti atviroje bylos versijoje. Su atrankos formomis atitinkamai galėjo susipažinti visos suinteresuotosios šalys. Be to, kaip nurodyta 148 konstatuojamojoje dalyje, nustatant MVĮ koeficientą nebuvo atsižvelgta į tikslią bendradarbiaujančių MVĮ pardavimo apimtį; priešingai, siekdama nustatyti patikslintas svertines vertes, Komisija naudojo tik bendrą Sąjungos pardavimo apimtį. Taigi tiksli bendradarbiaujančių MVĮ apimtis nebuvo vienas iš esminių faktų, naudojamų patikslintoms vertėms nustatyti. Galiausiai, kaip paaiškinta 149 konstatuojamojoje dalyje, atskleidus šiuos duomenis būtų kilęs pavojus skundo pateikėjų anonimiškumui. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

9.   GALUTINĖS PRIEMONĖS

GALUTINĖS PRIEMONĖS

| (152) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, importuojamam nagrinėjamajam produktui turėtų būti vėl nustatytas galutinis kompensacinis muitas, lygus mažesniam iš nustatytų subsidijavimo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesnio muito taisykle. |
| --- | --- |

(152)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, importuojamam nagrinėjamajam produktui turėtų būti vėl nustatytas galutinis kompensacinis muitas, lygus mažesniam iš nustatytų subsidijavimo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesnio muito taisykle.

| (153) | Pabrėžiama, kad antisubsidijų tyrimas vykdytas lygiagrečiai su antidempingo tyrimu. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (45) 24 straipsnio 1 dalį, atsižvelgiant į mažesnio muito taisyklę ir tai, kad galutinės subsidijų normos yra mažesnės už žalos pašalinimo lygį, būtų tikslinga nustatyti patvirtintų galutinių subsidijų normų dydžio galutinį kompensacinį muitą ir tada nustatyti galutinį antidempingo muitą, kuris neviršytų atitinkamo žalos pašalinimo lygio. |
| --- | --- |

(153)

Pabrėžiama, kad antisubsidijų tyrimas vykdytas lygiagrečiai su antidempingo tyrimu. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (45) 24 straipsnio 1 dalį, atsižvelgiant į mažesnio muito taisyklę ir tai, kad galutinės subsidijų normos yra mažesnės už žalos pašalinimo lygį, būtų tikslinga nustatyti patvirtintų galutinių subsidijų normų dydžio galutinį kompensacinį muitą ir tada nustatyti galutinį antidempingo muitą, kuris neviršytų atitinkamo žalos pašalinimo lygio.

45

| (154) | Kaip paaiškinta ginčijamo reglamento 941 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nusprendė, kad fiksuoto dydžio muitai yra tinkama priemonių forma. |
| --- | --- |

(154)

Kaip paaiškinta ginčijamo reglamento 941 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nusprendė, kad fiksuoto dydžio muitai yra tinkama priemonių forma.

| (155) | Po faktų atskleidimo ir papildomo faktų atskleidimo CRIA tvirtino, kad Komisija, nustatydama priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumus, kaip vardiklį naudojo nenuoseklias CIF vertes. Abu skirtumai turėjo būti nustatyti pagal vardiklį, naudotą priverstinio kainų mažinimo skirtumui apskaičiuoti. |
| --- | --- |

(155)

Po faktų atskleidimo ir papildomo faktų atskleidimo CRIA tvirtino, kad Komisija, nustatydama priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumus, kaip vardiklį naudojo nenuoseklias CIF vertes. Abu skirtumai turėjo būti nustatyti pagal vardiklį, naudotą priverstinio kainų mažinimo skirtumui apskaičiuoti.

| (156) | Kaip Komisija nurodė 9 skirsnyje, eksporto kaina, naudota priverstinio kainų mažinimo skirtumui apskaičiuoti, buvo nustatyta iš atrinktų eksportuojančių gamintojų pardavimo pirmiems nepriklausomiems pirkėjams kainos atimant visas Sąjungoje patirtas išlaidas (kurios priklausė nuo kiekvienam sandoriui taikomų sąlygų „Incoterms“), kad būtų nustatyta vertė Sąjungos pasienyje. Pavyzdžiui, buvo atimtos vežimo Sąjungoje išlaidos. Prireikus prie šios vertės buvo pridėti muitai ir išlaidos po importo. Taip buvo nustatyta CIF iškrauto produkto kaina, kuri buvo lyginama su panašiai pakoreguota Sąjungos gamintojų pardavimo kaina, siekiant nustatyti priverstinio kainų mažinimo skirtumą, kuris buvo išreikštas Sąjungos pardavimo kainos procentine dalimi. |
| --- | --- |

(156)

Kaip Komisija nurodė 9 skirsnyje, eksporto kaina, naudota priverstinio kainų mažinimo skirtumui apskaičiuoti, buvo nustatyta iš atrinktų eksportuojančių gamintojų pardavimo pirmiems nepriklausomiems pirkėjams kainos atimant visas Sąjungoje patirtas išlaidas (kurios priklausė nuo kiekvienam sandoriui taikomų sąlygų „Incoterms“), kad būtų nustatyta vertė Sąjungos pasienyje. Pavyzdžiui, buvo atimtos vežimo Sąjungoje išlaidos. Prireikus prie šios vertės buvo pridėti muitai ir išlaidos po importo. Taip buvo nustatyta CIF iškrauto produkto kaina, kuri buvo lyginama su panašiai pakoreguota Sąjungos gamintojų pardavimo kaina, siekiant nustatyti priverstinio kainų mažinimo skirtumą, kuris buvo išreikštas Sąjungos pardavimo kainos procentine dalimi.

| (157) | Priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas pagal produkto rūšis buvo nustatytas taip: |
| --- | --- |

(157)

Priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas pagal produkto rūšis buvo nustatytas taip:

| (158) | skaitiklis apskaičiuotas lyginant tą pačią CIF iškrauto produkto kainą (naudotą priverstinio kainų mažinimo skirtumui apskaičiuoti) su Sąjungos pramonės tiksline kaina; |
| --- | --- |

(158)

skaitiklis apskaičiuotas lyginant tą pačią CIF iškrauto produkto kainą (naudotą priverstinio kainų mažinimo skirtumui apskaičiuoti) su Sąjungos pramonės tiksline kaina;

| (159) | vardiklis buvo Sąjungos CIF muitinė vertė, kurią nurodė atrinkti eksportuojantys gamintojai. |
| --- | --- |

(159)

vardiklis buvo Sąjungos CIF muitinė vertė, kurią nurodė atrinkti eksportuojantys gamintojai.

| (160) | Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį vardiklio vertė, naudojama nustatant priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumą ir dempingo skirtumą, turėtų būti tokia pati palyginimo tikslais, kad būtų galima taikyti mažesnio muito taisyklę. Šis palyginimas atliekamas siekiant nustatyti procentinę dalį, kuria muitinėje deklaruota importo kaina turi būti padidinta taikant antidempingo muitus, kad būtų panaikintas anksčiau apskaičiuotos priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis arba dempingo sumos poveikis. Akivaizdu, kad, kadangi muitas bus taikomas deklaruotai Sąjungos CIF muitinei vertei, toks muitas matematiškai turi būti išreikštas tos pačios minėtos CIF kainos, kuri, kaip paaiškinta pirmiau, yra muito taikymo muitinėje pagrindas, procentine dalimi. Būtų nelogiška ir matematiškai klaidinga apskaičiuoti procentinę dalį remiantis viena verte, kuri naudojama kaip vardiklis, ir gautą procentinę dalį taikyti kitai vertei. |
| --- | --- |

(160)

Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį vardiklio vertė, naudojama nustatant priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumą ir dempingo skirtumą, turėtų būti tokia pati palyginimo tikslais, kad būtų galima taikyti mažesnio muito taisyklę. Šis palyginimas atliekamas siekiant nustatyti procentinę dalį, kuria muitinėje deklaruota importo kaina turi būti padidinta taikant antidempingo muitus, kad būtų panaikintas anksčiau apskaičiuotos priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis arba dempingo sumos poveikis. Akivaizdu, kad, kadangi muitas bus taikomas deklaruotai Sąjungos CIF muitinei vertei, toks muitas matematiškai turi būti išreikštas tos pačios minėtos CIF kainos, kuri, kaip paaiškinta pirmiau, yra muito taikymo muitinėje pagrindas, procentine dalimi. Būtų nelogiška ir matematiškai klaidinga apskaičiuoti procentinę dalį remiantis viena verte, kuri naudojama kaip vardiklis, ir gautą procentinę dalį taikyti kitai vertei.

| (161) | Atsižvelgdama į pateiktas pastabas, Komisija dar kartą išnagrinėjo atskleistus skaičiavimus ir patvirtino, kad vardiklio verčių nustatymo metodika buvo teisinga. Todėl Komisija atmetė tvirtinimą, kad naudotos CIF vertės buvo nenuoseklios ir kad CIF iškrauto produkto kaina, kuri, viena vertus, buvo lyginama su Sąjungos kaina priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimo tikslais, ir, kita vertus, CIF vertė, naudota kaip vardiklis priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumui ir dempingo skirtumui nustatyti, turėtų būti ta pati. |
| --- | --- |

(161)

Atsižvelgdama į pateiktas pastabas, Komisija dar kartą išnagrinėjo atskleistus skaičiavimus ir patvirtino, kad vardiklio verčių nustatymo metodika buvo teisinga. Todėl Komisija atmetė tvirtinimą, kad naudotos CIF vertės buvo nenuoseklios ir kad CIF iškrauto produkto kaina, kuri, viena vertus, buvo lyginama su Sąjungos kaina priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimo tikslais, ir, kita vertus, CIF vertė, naudota kaip vardiklis priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumui ir dempingo skirtumui nustatyti, turėtų būti ta pati.

| (162) | CRIA tvirtino, kad Komisija, nustatydama fiksuotą muitą, taikė klaidingą metodiką, nes žalos skirtumo procentinė dalis buvo ekstrapoliuota nustatant muitą vienai padangai pagal bendrą importo apimtį, užuot naudojus tik atitinkamų rūšių produktų kiekį, kuris iš pradžių buvo naudojamas apskaičiuojant žalos skirtumą. |
| --- | --- |

(162)

CRIA tvirtino, kad Komisija, nustatydama fiksuotą muitą, taikė klaidingą metodiką, nes žalos skirtumo procentinė dalis buvo ekstrapoliuota nustatant muitą vienai padangai pagal bendrą importo apimtį, užuot naudojus tik atitinkamų rūšių produktų kiekį, kuris iš pradžių buvo naudojamas apskaičiuojant žalos skirtumą.

| (163) | Komisija taikė tą pačią metodiką, kaip ir ginčijamame reglamente, kurios Bendrasis Teismas nepripažino negaliojančia. Bet kuriuo atveju Komisija pažymėjo, kad antidempingo priemonės turi turėti lygiavertį taisomąjį poveikį nepriklausomai nuo jų formos. Neginčijama, kad, jei muitas būtų buvęs ad valorem priemonė, ad valorem muitas būtų taikomas visam importuojamam produktui ir visoms nagrinėjamojo produkto rūšims, neatsižvelgiant į tai, ar nustatant priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis arba dempingo sumą buvo atsižvelgta į konkrečią rūšį. Todėl tais atvejais, kai nusprendžiama muitą išreikšti konkrečia suma, toks konkretus muitas turi būti grindžiamas viso importuoto nagrinėjamojo produkto pardavimu per atitinkamą tiriamąjį laikotarpį, nes jis bus taikomas visam visų rūšių importuojamam produktui lygiai taip pat, kaip ir lygiavertis ad valorem muitas. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad tikslinga atsižvelgti į bendrą importo apimtį, kaip tai būtų daroma, jei būtų taikomas ad valorem muitas. Todėl ji šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(163)

Komisija taikė tą pačią metodiką, kaip ir ginčijamame reglamente, kurios Bendrasis Teismas nepripažino negaliojančia. Bet kuriuo atveju Komisija pažymėjo, kad antidempingo priemonės turi turėti lygiavertį taisomąjį poveikį nepriklausomai nuo jų formos. Neginčijama, kad, jei muitas būtų buvęs ad valorem priemonė, ad valorem muitas būtų taikomas visam importuojamam produktui ir visoms nagrinėjamojo produkto rūšims, neatsižvelgiant į tai, ar nustatant priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis arba dempingo sumą buvo atsižvelgta į konkrečią rūšį. Todėl tais atvejais, kai nusprendžiama muitą išreikšti konkrečia suma, toks konkretus muitas turi būti grindžiamas viso importuoto nagrinėjamojo produkto pardavimu per atitinkamą tiriamąjį laikotarpį, nes jis bus taikomas visam visų rūšių importuojamam produktui lygiai taip pat, kaip ir lygiavertis ad valorem muitas. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad tikslinga atsižvelgti į bendrą importo apimtį, kaip tai būtų daroma, jei būtų taikomas ad valorem muitas. Todėl ji šį tvirtinimą atmetė.

ad valorem

ad valorem

ad valorem

ad valorem

| (164) | Po papildomo faktų atskleidimo CRIA tvirtino, kad Komisija padarė klaidą nustatydama „Zhongce Rubber Group Co, Ltd“ muito dydį. |
| --- | --- |

(164)

Po papildomo faktų atskleidimo CRIA tvirtino, kad Komisija padarė klaidą nustatydama „Zhongce Rubber Group Co, Ltd“ muito dydį.

| (165) | 2023 m. sausio 31 d. pranešime byloje Komisija paaiškino, kad ji atsižvelgė į 32,39 % žalos pašalinimo lygį, taikytą „Zhongce Rubber Group Co, Ltd“. laikotarpiu iki įsigaliojant reglamentui, kuriuo buvo nustatyti kompensaciniai muitai (nuo 2018 m. gegužės 8 d. iki 2018 m. lapkričio 12 d.). Taigi atitinkamas fiksuoto dydžio muitas tuo laikotarpiu buvo 49,31 EUR/vnt. Tačiau nuo 2018 m. lapkričio 13 d., kai įsigaliojo ginčijamas reglamentas, kuriuo buvo atitinkamai iš dalies pakeistas Reglamentas 2018/1579, Komisija, kiek tai susiję su subsidijų tyrimu, „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ taikė didesnį 55,07 % žalos skirtumą, nes ji bendradarbiavo atliekant antidempingo tyrimą, bet nebendradarbiavo atliekant antisubsidijų tyrimą. Todėl dempingo skirtumas buvo lygus nuliui, o subsidijos norma buvo 51,8 %, t. y. 57,28 EUR/vnt. fiksuoto dydžio kompensacinio muito. CRIA pastabų dėl šio paaiškinimo nebuvo gauta. Todėl CRIA tvirtinimas, kad Komisija padarė klaidą apskaičiuodama žalos pašalinimo lygį šiai bendrovei, buvo atmestas. |
| --- | --- |

(165)

2023 m. sausio 31 d. pranešime byloje Komisija paaiškino, kad ji atsižvelgė į 32,39 % žalos pašalinimo lygį, taikytą „Zhongce Rubber Group Co, Ltd“. laikotarpiu iki įsigaliojant reglamentui, kuriuo buvo nustatyti kompensaciniai muitai (nuo 2018 m. gegužės 8 d. iki 2018 m. lapkričio 12 d.). Taigi atitinkamas fiksuoto dydžio muitas tuo laikotarpiu buvo 49,31 EUR/vnt. Tačiau nuo 2018 m. lapkričio 13 d., kai įsigaliojo ginčijamas reglamentas, kuriuo buvo atitinkamai iš dalies pakeistas Reglamentas 2018/1579, Komisija, kiek tai susiję su subsidijų tyrimu, „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ taikė didesnį 55,07 % žalos skirtumą, nes ji bendradarbiavo atliekant antidempingo tyrimą, bet nebendradarbiavo atliekant antisubsidijų tyrimą. Todėl dempingo skirtumas buvo lygus nuliui, o subsidijos norma buvo 51,8 %, t. y. 57,28 EUR/vnt. fiksuoto dydžio kompensacinio muito. CRIA pastabų dėl šio paaiškinimo nebuvo gauta. Todėl CRIA tvirtinimas, kad Komisija padarė klaidą apskaičiuodama žalos pašalinimo lygį šiai bendrovei, buvo atmestas.

| (166) | Po faktų atskleidimo CRIA taip pat teigė, kad muito dydis trims bendrovėms, t. y. „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“, „Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“ ir „Hefei Wanli Tire Co., Ltd“, taip pat turėtų būti sumažintas, nes Komisija tinkamai neįgyvendino Bendrojo Teismo sprendimo 190–192 dalių. |
| --- | --- |

(166)

Po faktų atskleidimo CRIA taip pat teigė, kad muito dydis trims bendrovėms, t. y. „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“, „Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“ ir „Hefei Wanli Tire Co., Ltd“, taip pat turėtų būti sumažintas, nes Komisija tinkamai neįgyvendino Bendrojo Teismo sprendimo 190–192 dalių.

| (167) | Kaip paaiškinta 79 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nustatė, kad be koregavimo, kuris buvo atliktas prie eksportuojančių gamintojų eksporto kainos pridedant, kai taikoma, PBA išlaidas ir pelną, anksčiau atimtus pagal analogiją taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, daugiau koregavimų nereikia. Iš tiesų, kaip nurodyta 81, 82 ir 97 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nustatė, kad nebuvo jokių problemų dėl teisingo netiesioginio ir tiesioginio pardavimo ar skirtingų rūšių pirkėjų palyginimo. Todėl, panašiai kaip ir ginčijamame reglamente taikyta metodika, siekiant nustatyti žalos skirtumus atrinktų eksportuojančių gamintojų tiesioginis pardavimas pagal produkto rūšis buvo palygintas su atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimu. Tai taip pat buvo taikoma apskaičiuojant muitą kitiems eksportuotojams, kuris „Xingyuan“ grupės, vykdžiusios tik tiesioginį pardavimą, atveju buvo grindžiamas 55,1 % žalos skirtumu. Tuo remdamasi Komisija nustatė, kad „Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“ ir „Hefei Wanli Tire Co., Ltd“ taikomi kitiems eksportuotojams nustatyti antidempingo ir kompensaciniai muitai bei „Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“ taikomas kitiems eksportuotojams nustatytas kompensacinis muitas turėtų likti nepakitę. Todėl Komisija nusprendė, kad jos išvados atitinka Bendrojo Teismo sprendimo 190–192 punktus, ir atmetė šį tvirtinimą. |
| --- | --- |

(167)

Kaip paaiškinta 79 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nustatė, kad be koregavimo, kuris buvo atliktas prie eksportuojančių gamintojų eksporto kainos pridedant, kai taikoma, PBA išlaidas ir pelną, anksčiau atimtus pagal analogiją taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, daugiau koregavimų nereikia. Iš tiesų, kaip nurodyta 81, 82 ir 97 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nustatė, kad nebuvo jokių problemų dėl teisingo netiesioginio ir tiesioginio pardavimo ar skirtingų rūšių pirkėjų palyginimo. Todėl, panašiai kaip ir ginčijamame reglamente taikyta metodika, siekiant nustatyti žalos skirtumus atrinktų eksportuojančių gamintojų tiesioginis pardavimas pagal produkto rūšis buvo palygintas su atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimu. Tai taip pat buvo taikoma apskaičiuojant muitą kitiems eksportuotojams, kuris „Xingyuan“ grupės, vykdžiusios tik tiesioginį pardavimą, atveju buvo grindžiamas 55,1 % žalos skirtumu. Tuo remdamasi Komisija nustatė, kad „Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“ ir „Hefei Wanli Tire Co., Ltd“ taikomi kitiems eksportuotojams nustatyti antidempingo ir kompensaciniai muitai bei „Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“ taikomas kitiems eksportuotojams nustatytas kompensacinis muitas turėtų likti nepakitę. Todėl Komisija nusprendė, kad jos išvados atitinka Bendrojo Teismo sprendimo 190–192 punktus, ir atmetė šį tvirtinimą.

| (168) | Po faktų atskleidimo Komisija nustatė, kad fiksuoto dydžio muitas, pagrįstas „Aeolus“ / „Pirelli“ nustatytu žalos skirtumu, yra neteisingas. Žalos skirtumas buvo sumažintas nuo 29,79 % iki 27,56 % ir apie tai pranešta visoms šalims. |
| --- | --- |

(168)

Po faktų atskleidimo Komisija nustatė, kad fiksuoto dydžio muitas, pagrįstas „Aeolus“ / „Pirelli“ nustatytu žalos skirtumu, yra neteisingas. Žalos skirtumas buvo sumažintas nuo 29,79 % iki 27,56 % ir apie tai pranešta visoms šalims.

| (169) | Po papildomo faktų atskleidimo CRIA tvirtino, kad Komisija padarė klaidą nustatydama „Hankook“ grupės muito dydį. |
| --- | --- |

(169)

Po papildomo faktų atskleidimo CRIA tvirtino, kad Komisija padarė klaidą nustatydama „Hankook“ grupės muito dydį.

| (170) | Išnagrinėjusi šį tvirtinimą, Komisija iš tiesų nustatė rašybos klaidą ir ištaisė „Hankook“ grupės žalos skirtumą iš 11,18 % į 10,31 %. |
| --- | --- |

(170)

Išnagrinėjusi šį tvirtinimą, Komisija iš tiesų nustatė rašybos klaidą ir ištaisė „Hankook“ grupės žalos skirtumą iš 11,18 % į 10,31 %.

| (171) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, galutinės subsidijavimo sumos turėtų būti tokios:













  Bendrovė | Dempingo skirtumas | Subsidijos norma | Žalos skirtumas | Kompensacinis muitas | Antidempingo muitas | Fiksuoto dydžio kompensacinis muitas | Fiksuoto dydžio antidempingo muitas (46) | Fiksuoto dydžio
  antidempingo muitas (47) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GITI grupė | 56,8  % | 7,74  % | 28,51  % | 7,74  % | 20,77  % | 11,07 | 35,74 | 46,81 |
| „Hankook“ grupė | 60,1  % | 2,06  % | 10,31  % | 2,06  % | 8,25  % | 3,75 | 17,37 | 21,12 |
| „Aeolus“ / „Pirelli“ | 85,0  % | 32,85  % | 27,56  % | 27,56  % | 0 | 39,77 | 0 | 39,77 |
| Kitos antisubsidijų ir antidempingo tyrimuose bendradarbiavusios bendrovės, išvardytos priede | 71,5  % | 18,01  % | 23,15  % | 18,01  % | 5,14  % | 27,69 | 10,29 | 37,98 |
| „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ (48) | 71,5  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 0 | 57,28 | 0 | 49,31 |
| „Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“;
  „Hefei Wanli Tire Co., Ltd“ (49) | 106,7  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 3,99  % | 57,28 | 4,48 | 61,76 |

(171)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, galutinės subsidijavimo sumos turėtų būti tokios:

Bendrovė

Dempingo skirtumas

Subsidijos norma

Žalos skirtumas

Kompensacinis muitas

Antidempingo muitas

Fiksuoto dydžio kompensacinis muitas

Fiksuoto dydžio antidempingo muitas (46)

46

Fiksuoto dydžio

antidempingo muitas (47)

47

GITI grupė

56,8  %

7,74  %

28,51  %

7,74  %

20,77  %

11,07

35,74

46,81

„Hankook“ grupė

60,1  %

2,06  %

10,31  %

2,06  %

8,25  %

3,75

17,37

21,12

„Aeolus“ / „Pirelli“

85,0  %

32,85  %

27,56  %

27,56  %

0

39,77

0

39,77

Kitos antisubsidijų ir antidempingo tyrimuose bendradarbiavusios bendrovės, išvardytos priede

71,5  %

18,01  %

23,15  %

18,01  %

5,14  %

27,69

10,29

37,98

„Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ (48)

48

71,5  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

0

57,28

0

49,31

„Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“;

„Hefei Wanli Tire Co., Ltd“ (49)

49

106,7  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

3,99  %

57,28

4,48

61,76

| (172) | Patikslinto dydžio kompensaciniai muitai taikomi be jokių pertraukų nuo laikinojo reglamento įsigaliojimo (t. y. nuo 2018 m. lapkričio 12 d.). |
| --- | --- |

(172)

Patikslinto dydžio kompensaciniai muitai taikomi be jokių pertraukų nuo laikinojo reglamento įsigaliojimo (t. y. nuo 2018 m. lapkričio 12 d.).

| (173) | Be to, laikotarpiu iki galutinio antisubsidijų reglamento įsigaliojimo (t. y. laikotarpiu nuo 2018 m. gegužės 8 d. iki 2018 m. lapkričio 12 d.) būtina taikyti kitokio dydžio antidempingo muitus. Šiuo laikotarpiu taikomas muitas yra lygus visoms nagrinėjamosioms bendrovėms nustatytam žalos skirtumui. |
| --- | --- |

(173)

Be to, laikotarpiu iki galutinio antisubsidijų reglamento įsigaliojimo (t. y. laikotarpiu nuo 2018 m. gegužės 8 d. iki 2018 m. lapkričio 12 d.) būtina taikyti kitokio dydžio antidempingo muitus. Šiuo laikotarpiu taikomas muitas yra lygus visoms nagrinėjamosioms bendrovėms nustatytam žalos skirtumui.

| (174) | Nors bylose T-30/19 ir T-72/19 pareiškėjai buvo tik „Aeolus Tyre Co, Ltd“ ir „Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co, Ltd“, Komisija laikėsi nuomonės, kad pakoreguotas muitas taikomas visoms atitinkamoms grupėms. „Aeolus“ grupės atveju nagrinėjamieji eksportuojantys gamintojai yra: „Aeolus Tyre Co., Ltd“, „Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd“; „Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd“ ir „Pirelli Tyre Co., Ltd“. „Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“ atveju nagrinėjamieji eksportuojantys gamintojai yra: „Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“ ir „Shanghai Huayi Group Corp. Ltd“. |
| --- | --- |

(174)

Nors bylose T-30/19 ir T-72/19 pareiškėjai buvo tik „Aeolus Tyre Co, Ltd“ ir „Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co, Ltd“, Komisija laikėsi nuomonės, kad pakoreguotas muitas taikomas visoms atitinkamoms grupėms. „Aeolus“ grupės atveju nagrinėjamieji eksportuojantys gamintojai yra: „Aeolus Tyre Co., Ltd“, „Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd“; „Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd“ ir „Pirelli Tyre Co., Ltd“. „Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“ atveju nagrinėjamieji eksportuojantys gamintojai yra: „Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“ ir „Shanghai Huayi Group Corp. Ltd“.

| (175) | Muitinėms nurodoma pagal taikomus muitų teisės aktus surinkti atitinkamą sumą, susijusią su nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų importu, ir grąžinti visas surinktas permokėtas sumas. |
| --- | --- |

(175)

Muitinėms nurodoma pagal taikomus muitų teisės aktus surinkti atitinkamą sumą, susijusią su nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų importu, ir grąžinti visas surinktas permokėtas sumas.

| (176) | Šiuo reglamentu nekeičiamos muito normos eksportuojantiems gamintojams, kurie nebuvo įtraukti į pranešimą apie tyrimų atnaujinimą ir registracijos reglamentą. Todėl jų muitai liko nepakitę, o šios bendrovės nebuvo įvardytos šiame reglamente. |
| --- | --- |

(176)

Šiuo reglamentu nekeičiamos muito normos eksportuojantiems gamintojams, kurie nebuvo įtraukti į pranešimą apie tyrimų atnaujinimą ir registracijos reglamentą. Todėl jų muitai liko nepakitę, o šios bendrovės nebuvo įvardytos šiame reglamente.

| (177) | Po faktų atskleidimo „Hämmerling“ tvirtino, kad, kadangi Komisija ketino vėl nustatyti muitus pasibaigus Sąjungos muitinės kodekse numatytam trejų metų senaties terminui, ji taip pat turėtų nurodyti, kad vėl nustatytų ir anksčiau taikytų muitų skirtumas taip pat turėtų būti grąžinamas pasibaigus trejų metų senaties terminui. |
| --- | --- |

(177)

Po faktų atskleidimo „Hämmerling“ tvirtino, kad, kadangi Komisija ketino vėl nustatyti muitus pasibaigus Sąjungos muitinės kodekse numatytam trejų metų senaties terminui, ji taip pat turėtų nurodyti, kad vėl nustatytų ir anksčiau taikytų muitų skirtumas taip pat turėtų būti grąžinamas pasibaigus trejų metų senaties terminui.

| (178) | Komisija visų pirma priminė, kad pagal suformuotą jurisprudenciją Sąjungos muitinės kodeksu nedraudžiama Komisijai priimti reglamentą, kuriuo pakartotinai nustatomas galutinis antidempingo arba kompensacinis muitas ilgesniam nei trejų metų laikotarpiui (50). |
| --- | --- |

(178)

Komisija visų pirma priminė, kad pagal suformuotą jurisprudenciją Sąjungos muitinės kodeksu nedraudžiama Komisijai priimti reglamentą, kuriuo pakartotinai nustatomas galutinis antidempingo arba kompensacinis muitas ilgesniam nei trejų metų laikotarpiui (50).

50

| (179) | Be to, kaip paaiškinta 175 konstatuojamojoje dalyje, muitinės pagal taikomus muitų teisės aktus surenka atitinkamą sumą, susijusią su nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų importu, ir grąžina visas surinktas permokėtas sumas. Byloje T-440/20 Bendrasis Teismas paaiškino, kad taikomi muitų teisės aktai yra, inter alia, Sąjungos muitinės kodekso 101 straipsnio 1 dalis, 102 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, 103 straipsnio 1 dalis ir 104 straipsnio 2 dalis. Pagal šias nuostatas mokėtiną muito sumą turi nustatyti kompetentinga muitinė, kuri yra atsakinga už pranešimą apie skolą muitinei, išskyrus atvejus, kai nuo šios skolos atsiradimo dienos praėjo treji metai. Teismas taip pat patikslino, kad „iš to išplaukia, kad Sąjungos muitinės kodekso 103 straipsnio 1 dalyje įtvirtinta taisyklė iš tiesų ne tik užkerta kelią pranešti skolininkui apie muito sumą pasibaigus trejų metų laikotarpiui nuo jo skolos muitinei atsiradimo dienos, bet ir lemia, kad pasibaigus šiam laikotarpiui pačiai skolai muitinei pradedamas taikyti senaties terminas. Tačiau ta taisyklė taikoma tik pranešant skolininkui apie muitų sumą, todėl jos įgyvendinimas priklauso tik nacionalinių muitinių, kurios yra kompetentingos pateikti tokį pranešimą, kompetencijai“ (51). Todėl Komisija patvirtino, kad nagrinėjamoje byloje taikytinas trejų metų senaties terminas grąžinimui, ir prašymą atmetė. |
| --- | --- |

(179)

Be to, kaip paaiškinta 175 konstatuojamojoje dalyje, muitinės pagal taikomus muitų teisės aktus surenka atitinkamą sumą, susijusią su nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų importu, ir grąžina visas surinktas permokėtas sumas. Byloje T-440/20 Bendrasis Teismas paaiškino, kad taikomi muitų teisės aktai yra, inter alia, Sąjungos muitinės kodekso 101 straipsnio 1 dalis, 102 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, 103 straipsnio 1 dalis ir 104 straipsnio 2 dalis. Pagal šias nuostatas mokėtiną muito sumą turi nustatyti kompetentinga muitinė, kuri yra atsakinga už pranešimą apie skolą muitinei, išskyrus atvejus, kai nuo šios skolos atsiradimo dienos praėjo treji metai. Teismas taip pat patikslino, kad „iš to išplaukia, kad Sąjungos muitinės kodekso 103 straipsnio 1 dalyje įtvirtinta taisyklė iš tiesų ne tik užkerta kelią pranešti skolininkui apie muito sumą pasibaigus trejų metų laikotarpiui nuo jo skolos muitinei atsiradimo dienos, bet ir lemia, kad pasibaigus šiam laikotarpiui pačiai skolai muitinei pradedamas taikyti senaties terminas. Tačiau ta taisyklė taikoma tik pranešant skolininkui apie muitų sumą, todėl jos įgyvendinimas priklauso tik nacionalinių muitinių, kurios yra kompetentingos pateikti tokį pranešimą, kompetencijai“ (51). Todėl Komisija patvirtino, kad nagrinėjamoje byloje taikytinas trejų metų senaties terminas grąžinimui, ir prašymą atmetė.

inter alia

51

10.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

| (180) | Atsižvelgiant į Reglamento 2018/1046 (52) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną. |
| --- | --- |

(180)

Atsižvelgiant į Reglamento 2018/1046 (52) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną.

52

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

| (181) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(181)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms arba restauruotoms guminėms pneumatinėms autobusų arba sunkvežimių padangoms, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121 ir kurių KN kodai šiuo metu yra 4011 20 90 ir ex 4012 12 00 (TARIC kodas 4012120010), kurias pagamino 2 dalyje išvardytos bendrovės, nustatomas galutinis kompensacinis muitas.

2.   Galutiniai kompensaciniai muitai, taikomi eurais už 1 dalyje aprašyto produkto vienetą, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, nuo 2018 m. lapkričio 13 d. yra tokie.

| Bendrovė | Kompensacinis muitas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| „GITI Tire (Anhui) Company Co., Ltd“; „GITI Tire (Fujian) Company, Co., Ltd“; „GITI Tire (Hualin) Company Co., Ltd“; „GITI Tire (Yinchuan) Company Co., Ltd“ | 11,07 | C332 |
| „Chongqing Hankook Tire Co., Ltd“; „Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd“ | 3,75 | C334 |
| „Aeolus Tyre Co., Ltd“, „Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd“; „Qingdao GRT Rubber Co., Ltd“; „Pirelli Tyre Co., Ltd“ | 39,77 | C877 (53) |
| Kitos priede išvardytos per antisubsidijų ir antidempingo tyrimus bendradarbiavusios bendrovės, kurioms vėl nustatomas muitas | 27,69 | |
| „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ | 57,28 | C379 |
| „Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“ | 57,28 | C875 |
| „Hefei Wanli Tire Co., Ltd“ | 57,28 | C876 |

Bendrovė

Kompensacinis muitas

Papildomas TARIC kodas

„GITI Tire (Anhui) Company Co., Ltd“; „GITI Tire (Fujian) Company, Co., Ltd“; „GITI Tire (Hualin) Company Co., Ltd“; „GITI Tire (Yinchuan) Company Co., Ltd“

11,07

C332

„Chongqing Hankook Tire Co., Ltd“; „Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd“

3,75

C334

„Aeolus Tyre Co., Ltd“, „Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd“; „Qingdao GRT Rubber Co., Ltd“; „Pirelli Tyre Co., Ltd“

39,77

C877 (53)

Kitos priede išvardytos per antisubsidijų ir antidempingo tyrimus bendradarbiavusios bendrovės, kurioms vėl nustatomas muitas

27,69

„Zhongce Rubber Group Co., Ltd“

57,28

C379

„Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“

57,28

C875

„Hefei Wanli Tire Co., Ltd“

57,28

C876

2 straipsnis

Visos 1 straipsnyje nustatytą galutinį kompensacinį muitą viršijančios galutinio kompensacinio muito sumos, kurias 1 straipsnio 2 dalyje nurodyti eksportuojantys gamintojai sumokėjo pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/1690, grąžinamos arba atsisakoma jas išieškoti.

Dėl muitų grąžinimo ar atsisakymo juos išieškoti reikia kreiptis į nacionalines muitines pagal taikomus muitų teisės aktus. Visas sumas, kurios buvo grąžintos po Bendrojo Teismo sprendimo China Rubber Industry Association (CRIA) ir China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC) / Komisija (bylos T-30/19 ir T-72/19), jas išmokėjusios institucijos susigrąžina neviršydamos 1 straipsnio 2 dalyje nustatytos sumos.

3 straipsnis

1 straipsniu nustatytas galutinis kompensacinis muitas taip pat renkamas už importuojamus produktus, registruojamus pagal 2022 m. liepos 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/1175, kuriuo, atnaujinus tyrimą siekiant įgyvendinti 2022 m. gegužės 4 d. sprendimus sujungtose bylose T-30/19 ir T-72/19 dėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/1579 ir Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/1690, nustatomas reikalavimas registruoti tam tikras importuojamas Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujas ar restauruotas gumines pneumatines padangas, naudojamas autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, 1 straipsnio 3 dalį.

4 straipsnis

Muitinėms pavedama nutraukti importuojamų produktų registraciją, nustatytą vadovaujantis panaikinamo Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/1175 1 straipsnio 1 dalimi.

5 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. balandžio 4 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 55.

1

(2)  
  2018 m. gegužės 4 d. Komisijos reglamentas (ES) 2018/683, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomas laikinasis antidempingo muitas ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/163 (OL L 116, 2018 5 7, p. 8).

2

(3)  
  2018 m. spalio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1579, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomas galutinis antidempingo muitas bei laikinojo muito galutinis surinkimas ir kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/163 (OL L 263, 2018 10 22, p. 3).

3

(4)  
  2018 m. lapkričio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1690, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1579, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomas galutinis antidempingo muitas bei laikinojo muito galutinis surinkimas ir kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/163 (OL L 283, 2018 11 12, p. 1).

4

(5)  
  2022 m. gegužės 4 d. Bendrojo Teismo (dešimtoji išplėstinė kolegija) sprendimas China Rubber Industry Association (CRIA) ir China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC) / Europos Komisija, T-30/19 ir T-72/19, EU:T:2022:226.

5

China Rubber Industry Association (CRIA) ir China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC) / Europos Komisija

(6)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

6

(7)  Ginčijamame reglamente papildomu TARIC kodu C333 žymimi šie eksportuojantys gamintojai:

7

| | „Aeolus Tyre Co., Ltd“; |
| --- | --- |

„Aeolus Tyre Co., Ltd“;

| | „Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd“; |
| --- | --- |

„Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd“;

| | „Qingdao GRT Rubber Co., Ltd“; |
| --- | --- |

„Qingdao GRT Rubber Co., Ltd“;

| | „Pirelli Tyre Co., Ltd“ |
| --- | --- |

„Pirelli Tyre Co., Ltd“

| | „Aeolus Tyre Co., Ltd“ 16 konstatuojamojoje dalyje nurodytu registracijos reglamentu buvo priskirtas naujas papildomas TARIC kodas. |
| --- | --- |

„Aeolus Tyre Co., Ltd“ 16 konstatuojamojoje dalyje nurodytu registracijos reglamentu buvo priskirtas naujas papildomas TARIC kodas.

(8)  Ginčijamame reglamente „Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“ susieta su papildomu TARIC kodu C999.

8

(9)  Ginčijamame reglamente papildomu TARIC kodu C371 žymimi šie eksportuojantys gamintojai:

9

| | „Shanghai Huayi Group Corp. Ltd“; |
| --- | --- |

„Shanghai Huayi Group Corp. Ltd“;

| | „Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“. |
| --- | --- |

„Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“.

| | „Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“ 16 konstatuojamojoje dalyje nurodytu registracijos reglamentu registracijai priskirtas naujas papildomas TARIC kodas. |
| --- | --- |

„Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“ 16 konstatuojamojoje dalyje nurodytu registracijos reglamentu registracijai priskirtas naujas papildomas TARIC kodas.

(10)  
  1988 m. balandžio 26 d. Sprendimas Asteris AE ir kt. ir Graikijos Respublika / Komisija, sujungtos bylos 97, 193, 99 ir 215/86 , Rink. p. 2181, 27 ir 28 punktai.

10

Asteris AE ir kt. ir Graikijos Respublika / Komisija

(11)  
  1998 m. lapkričio 12 d. Sprendimas Ispanija / Komisija, C-415/96, Rink. p. I-6993, 31 punktas; 2000 m. spalio 3 d. Sprendimas Industrie des Poudres Spheriques / Taryba, C-458/98 P, Rink. p. I-8147, 80–85 punktai; 2008 m. liepos 9 d. Sprendimas Alitalia / Komisija, T-301/01, Rink. p. II-1753, 99 ir 142 punktai; 2011 m. gegužės 12 d. Sprendimas Region Nord-Pas de Calais / Komisija, sujungtos bylos T-267/08 ir T-279/08, EU:T:2011:209, 83 punktas.

11

Ispanija / Komisija

Industrie des Poudres Spheriques / Taryba

Alitalia / Komisija

Region Nord-Pas de Calais / Komisija

(12)  
  1998 m. lapkričio 12 d. Sprendimas Ispanija / Komisija, C-415/96, Rink. p. I-6993, 31 punktas; 2000 m. spalio 3 d. Sprendimas Industrie des Poudres Spheriques / Taryba, C-458/98 P, Rink. p. I-8147, 80–85 punktai.

12

Ispanija / Komisija

Industrie des Poudres Spheriques / Taryba

(13)  
  2018 m. kovo 15 d. Sprendimas Deichmann SE / Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, EU:C:2018:187, 79 punktas ir 2019 m. birželio 19 d. Sprendimas C & J Clark International Ltd / Commissioners for Her Majesty‘s Revenue & Customs, C-612/16, 58 punktas.

13

Deichmann SE / Hauptzollamt Duisburg

C & J Clark International Ltd / Commissioners for Her Majesty‘s Revenue & Customs

(14)  
  2019 m. rugsėjo 20 d. Sprendimas Jinan Meide Casting Co. Ltd, T-650/17, EU:T:2019:644, 333–342 punktai.

14

Jinan Meide Casting Co. Ltd

(15)  
  OL C 263, 2022 7 8, p. 15.

15

(16)  
  2022 m. liepos 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1175, kuriuo, atnaujinus tyrimą siekiant įgyvendinti 2022 m. gegužės 4 d. sprendimus sujungtose bylose T-30/19 ir T-72/19 dėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/1579 ir Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/1690, nustatomas reikalavimas registruoti tam tikras importuojamas Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujas ar restauruotas gumines pneumatines padangas, naudojamas autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121 (OL C L 183, 2022 7 8, p. 43).

16

(17)  GITI grupę sudarė šie eksportuojantys gamintojai: „GITI Tire (China) Investment Co., Ltd“ (Šanchajus); „GITI Tire (Anhui) Co., Ltd“; (Hefėjus); „GITI Tire (Hualin) Co., Ltd“ (Hualinas); „GITI Tire (Fujian) Co., Ltd“; „GITI Tire (Yinchuan) Co., Ltd“ ir susijęs eksportuotojas Singapūre.

17

(18)  
  „Hankook“ grupę sudarė šie eksportuojantys gamintojai: „Chongqing Hankook Tire Co., Ltd“ ir „Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd“.

18

(19)  
  „Aeolus“ / „Pirelli“ sudarė šie eksportuojantys gamintojai: „Aeolus Tyre Co., Ltd“; „Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd“; „Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd“ ir „Pirelli Tyre Co., Ltd“. Ginčijamame reglamente buvo nustatyta, kad visi šie eksportuojantys gamintojai priklausė „China National Tire“ grupei. Be to, pagal 2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės, 127 straipsnio d punktą „Pirelli Tyre Co., Ltd“ buvo laikoma „China National Tire Group“ dalimi, nes tiriamuoju laikotarpiu buvo susijusi su „China National Tire & Rubber Co., Ltd“ ir valdė daugiau nei 5 % akcijų paketą.

19

(20)  
  2022 m. birželio 1 d. Sprendimai Jindal Saw ir Jindal Saw Italia / Komisija, T-440/20 ir T-441/20, 156 punktas.

20

Jindal Saw ir Jindal Saw Italia / Komisija

(21)  Dėl panašių argumentų žr. 21 išnašoje cituojamo sprendimo Jindal Saw 158 punktą.

21

Jindal Saw

(22)  Žr. 2018 m. kovo 15 d. Teisingumo Teismo sprendimą Deichmann SE / Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, ir 2019 m. birželio 19 d. Teisingumo Teismo (aštuntoji kolegija) sprendimą C & J Clark International Ltd / Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs, C-612/16.

22

Deichmann SE / Hauptzollamt Duisburg

C & J Clark International Ltd / Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs

(23)  Žr. 2016 m. gruodžio 13 d. Bendrojo Teismo sprendimą Printeous / Komisija, T-95/15.

23

Printeous / Komisija

(24)  
  2018 m. kovo 15 d. Sprendimas Deichmann SE / Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, 62 punktas.

24

Deichmann SE / Hauptzollamt Duisburg

(25)  
  2018 m. kovo 15 d. Sprendimas Deichmann SE / Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, 59 punktas.

25

Deichmann SE / Hauptzollamt Duisburg

(26)  
  2018 m. kovo 15 d. Sprendimas Deichmann SE / Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, 63 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija.

26

Deichmann SE / Hauptzollamt Duisburg

(27)  Žr. sprendimo 176, 192, 201–207 punktus. Ginčijamas reglamentas liko galioti kitiems eksportuojantiems gamintojams, kurie jo neginčijo.

27

(28)  Žr. 2022 m. birželio 1 d. Sprendimų Jindal Saw ir Jindal Saw Italia / Komisija, T-440/20 ir T-441/20, 44 punktą ir 2019 m. birželio 19 d. Sprendimą C & J Clark International, C-612/16, nepaskelbtas Rinkinyje, EU:C:2019:508, 43 punktą; 2020 m. gruodžio 3 d. Sprendimo Changmao Biochemical Engineering / Distillerie Bonollo ir kiti, C-461/18 P, EU:C:2020:979, 97 punktą ir 2021 m. birželio 9 d. Sprendimo Roland / Komisija, T-132/18, nepaskelbtas Rinkinyje, EU:T:2021:329, 76 punktą.

28

Jindal Saw ir Jindal Saw Italia / Komisija

C & J Clark International

Changmao Biochemical Engineering / Distillerie Bonollo ir kiti

(29)  
  2018 m. kovo 15 d. Sprendimas Deichmann, C-256/16, EU:C:2018:187, 77 ir 78 punktai ir 2019 m. birželio 19 d. Sprendimas C & J Clark International Ltd / Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, 57 punktas.

29

Deichmann

C & J Clark International Ltd / Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

(30)  
  2022 m. birželio 1 d. Sprendimai Jindal Saw ir Jindal Saw Italia / Komisija, T-440/20 ir T-441/20.

30

Jindal Saw ir Jindal Saw Italia / Komisija

(31)  Šiuo klausimu žr. 2018 m. lapkričio 29 d. Sprendimo Bank Tejarat / Taryba, C-248/17 P, EU:C:2018:967, 80 ir 81 punktus ir juose nurodytą jurisprudenciją.

31

Bank Tejarat / Taryba

(32)  21 išnašoje nurodyto sprendimo, priimto byloje T-441/20, 118–123 punktai.

32

(33)  Sprendimas, nurodytas 30 išnašoje, 83 punktas.

33

(34)  Sprendimas, nurodytas 31 išnašoje, 134 punktas.

34

(35)  Šiuo klausimu žr. 30–31 išnašose nurodytą sprendimą.

35

(36)  Sprendimas, nurodytas 31 išnašoje, 97–103 punktai.

36

(37)  Sprendimas, nurodytas 31 išnašoje, 104 punktas.

37

(38)  
  1998 m. lapkričio 12 d. Sprendimas Ispanija / Komisija, C-415/96, Rink. p. I-6993, 31 punktas; 2000 m. spalio 3 d. Sprendimas Industrie des Poudres Spheriques / Taryba, C-458/98 P, Rink. p. I-8147, 80–85 punktai; 2008 m. liepos 9 d. Sprendimas Alitalia / Komisija, T-301/01, Rink. p. II-1753, 99 ir 142 punktai; 2011 m. gegužės 12 d. Sprendimas Region Nord-Pas de Calais / Komisija, sujungtos bylos T-267/08 ir T-279/08, EU:T:2011:209, 83 punktas.

38

Ispanija / Komisija

Industrie des Poudres Spheriques / Taryba

Alitalia / Komisija

Region Nord-Pas de Calais

Komisija

(39)  Žr., mutatis mutandis, 2022 m. rugsėjo 8 d. Sprendimo Puma ir kiti / Komisija, C-507/21 P, EU:C:2022:649, 87 punktą.

39

mutatis mutandis

Puma ir kiti / Komisija

(40)  Žr. Sprendimo Deichmann 88 punktą.

40

Deichmann

(41)  Žr. 2011 m. gegužės 12 d. Bendrojo Teismo sprendimo Région Nord-Pas-de-Calais / Europos Komisija, sujungtos bylos T-267/08 ir T-279/08, 83 punktą.

41

Région Nord-Pas-de-Calais / Europos Komisija

(42)  
  2019 m. rugsėjo 20 d. Sprendimas Jinan Meide Casting Co. Ltd, T-650/17, EU:T:2019:644, 333–342 punktai.

42

Jinan Meide Casting Co. Ltd

(43)  
  „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ bendradarbiavo atliekant antidempingo tyrimą, tačiau nebendradarbiavo atliekant antisubsidijų tyrimą. Tai vienintelė ginčijamo reglamento II priede nurodyta bendrovė, kuriai turėjo įtakos ginčijamo reglamento panaikinimas, bet ne Reglamento (ES) 2018/1579 panaikinimas. Todėl šios bendrovės atžvilgiu buvo panaikintas ne ginčijamas reglamentas, o tik ginčijamu reglamentu į Reglamentą (ES) 2018/1579 įtraukti pakeitimai. Todėl „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ ir toliau taikomi Reglamentu (ES) 2018/1579 nustatyti muitai.

43

(44)  Šios dvi bendrovės nebendradarbiavo nei atliekant antidempingo, nei antisubsidijų tyrimą. Todėl joms taikomas „visoms kitoms bendrovėms“ taikomas muitas.

44

(45)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 55.

45

(46)  Laikotarpiui nuo 2018 m. lapkričio 13 d.

46

(47)  Laikotarpiui nuo 2018 m. gegužės 8 d. iki 2018 m. lapkričio 12 d.

47

(48)  
  „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ bendradarbiavo atliekant antidempingo tyrimą, tačiau nebendradarbiavo atliekant antisubsidijų tyrimą. Tai vienintelė ginčijamo reglamento II priede nurodyta bendrovė, kuriai turėjo įtakos ginčijamo reglamento panaikinimas, bet ne Reglamento (ES) 2018/1579 panaikinimas. Todėl šios bendrovės atžvilgiu buvo panaikintas ne ginčijamas reglamentas, o tik ginčijamu reglamentu į Reglamentą (ES) 2018/1579 įtraukti pakeitimai. Todėl „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ ir toliau taikomi Reglamentu (ES) 2018/1579 nustatyti muitai.

48

(49)  
  „Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd“ ir „Hefei Wanli Tire Co., Ltd“ nebendradarbiavo nei antidempingo, nei antisubsidijų tyrime. Todėl joms taikomas „visoms kitoms bendrovėms“ taikomas muitas. Atnaujinus tyrimą šis muitas taikomas tik šioms dviem bendrovėms.

49

(50)  Žr. 2022 m. birželio 1 d. Sprendimo Jindal Saw / Europos Komisija, T-440/20, EU:T:2022:318, 134 ir 135 punktus ir juose nurodytą jurisprudenciją.

50

Jindal Saw / Europos Komisija

(51)  
  „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ bendradarbiavo atliekant antidempingo tyrimą, tačiau nebendradarbiavo atliekant antisubsidijų tyrimą. Tai vienintelė ginčijamo reglamento II priede nurodyta bendrovė, kuriai turėjo įtakos ginčijamo reglamento panaikinimas, bet ne Reglamento (ES) 2018/1579 panaikinimas. Todėl šios bendrovės atžvilgiu buvo panaikintas ne ginčijamas reglamentas, o tik ginčijamu reglamentu į Reglamentą (ES) 2018/1579 įtraukti pakeitimai. Todėl „Zhongce Rubber Group Co., Ltd“ ir toliau taikomi Reglamentu (ES) 2018/1579 nustatyti muitai.

51

(52)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

52

(53)  TARIC kodo C333 nebėra, o C877 taikomas visai grupei.

53

---

PRIEDAS

Bendrovės, bendradarbiavusios antisubsidijų ir antidempingo tyrimuose, kurioms vėl nustatomas muitas:

| BENDROVĖS PAVADINIMAS | PAPILDOMAS TARIC KODAS |
| --- | --- |
| „Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd“ | C338 |
| „Triangle Tyre Co., Ltd“ | C375 |
| „Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd“ | C366 |
| „Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd“ | C347 |
| „Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd“ | C345 |
| „Guizhou Tyre Co., Ltd“ | C340 |
| „Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd“ | C360 |
| „Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd“ | C346 |
| „Shandong Linglong Tyre Co., Ltd“ | C363 |
| „Shandong Jinyu Tire Co., Ltd“ | C362 |
| „Sailun Group Co., Ltd“ | C351 |
| „Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd“ | C353 |
| „Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd“ | C377 |
| „Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd“ | C358 |
| „Jiangsu General Science Technology Co., Ltd“ | C341 |
| „Shanghai Huayi Group Corp. Ltd“; „Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“ | C878 (1) |
| „Qingdao GRT Rubber Co., Ltd“ | C350 |

BENDROVĖS PAVADINIMAS

PAPILDOMAS TARIC KODAS

„Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd“

C338

„Triangle Tyre Co., Ltd“

C375

„Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd“

C366

„Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd“

C347

„Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd“

C345

„Guizhou Tyre Co., Ltd“

C340

„Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd“

C360

„Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd“

C346

„Shandong Linglong Tyre Co., Ltd“

C363

„Shandong Jinyu Tire Co., Ltd“

C362

„Sailun Group Co., Ltd“

C351

„Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd“

C353

„Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd“

C377

„Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd“

C358

„Jiangsu General Science Technology Co., Ltd“

C341

„Shanghai Huayi Group Corp. Ltd“; „Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“

C878 (1)

„Qingdao GRT Rubber Co., Ltd“

C350

---

(1)  Ginčijamame reglamente papildomu TARIC kodu C371 žymimi šie eksportuojantys gamintojai:

| | „Shanghai Huayi Group Corp. Ltd“ ir „Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“. |
| --- | --- |

„Shanghai Huayi Group Corp. Ltd“ ir „Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“.

| | „Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“ šio reglamento 16 konstatuojamojoje dalyje nurodytu registracijos reglamentu buvo priskirtas naujas papildomas TARIC kodas. |
| --- | --- |

„Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd“ šio reglamento 16 konstatuojamojoje dalyje nurodytu registracijos reglamentu buvo priskirtas naujas papildomas TARIC kodas.

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 96/80 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 96/80

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/739

2023 m. balandžio 4 d.

kuriuo Bulgarijos, Lenkijos ir Rumunijos grūdų ir aliejingųjų sėklų sektoriams numatoma skubios paramos priemonė

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 221 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | 2022 m. vasario 24 d. Rusijos invazija į Ukrainą daro poveikį laivybos operacijoms Ukrainos Juodosios jūros uostuose, iš kurių eksportuojama apie 90 % Ukrainos grūdų ir aliejingųjų sėklų. Siekiant išvengti grėsmės pasaulio apsirūpinimo maistu saugumui ir paremti Ukrainos ūkininkus, skubiai prireikė alternatyvių logistikos maršrutų, todėl Sąjunga ėmėsi konkrečių priemonių, kad palengvintų Ukrainos žemės ūkio produktų eksportą, kaip nurodyta Komisijos komunikate „Veiksmų planas dėl ES ir Ukrainos solidarumo koridorių Ukrainos žemės ūkio produkcijos eksportui ir dvišalei prekybai su ES palengvinti“ (2); |
| --- | --- |

(1)

2022 m. vasario 24 d. Rusijos invazija į Ukrainą daro poveikį laivybos operacijoms Ukrainos Juodosios jūros uostuose, iš kurių eksportuojama apie 90 % Ukrainos grūdų ir aliejingųjų sėklų. Siekiant išvengti grėsmės pasaulio apsirūpinimo maistu saugumui ir paremti Ukrainos ūkininkus, skubiai prireikė alternatyvių logistikos maršrutų, todėl Sąjunga ėmėsi konkrečių priemonių, kad palengvintų Ukrainos žemės ūkio produktų eksportą, kaip nurodyta Komisijos komunikate „Veiksmų planas dėl ES ir Ukrainos solidarumo koridorių Ukrainos žemės ūkio produkcijos eksportui ir dvišalei prekybai su ES palengvinti“ (2);

| (2) | dėl pasikeitusių logistikos maršrutų Ukrainos grūdų ir aliejingųjų sėklų transportavimas į tradicines rinkas tapo brangesnis. Todėl buvo eksportuojama į Sąjungos rinką; |
| --- | --- |

(2)

dėl pasikeitusių logistikos maršrutų Ukrainos grūdų ir aliejingųjų sėklų transportavimas į tradicines rinkas tapo brangesnis. Todėl buvo eksportuojama į Sąjungos rinką;

| (3) | padidėjęs grūdų ir aliejingųjų sėklų importas iš Ukrainos į netoli Ukrainos esančias Sąjungos valstybes nares, kuriose buvo sukurti pagrindiniai ES ir Ukrainos solidarumo koridoriai, daro poveikį vietos ūkininkams. Tam tikruose Sąjungos regionuose dėl papildomo importo susidarė perteklinė pasiūla, sumažėjo vietos kainos arba buvo perkrautos logistikos grandinės; |
| --- | --- |

(3)

padidėjęs grūdų ir aliejingųjų sėklų importas iš Ukrainos į netoli Ukrainos esančias Sąjungos valstybes nares, kuriose buvo sukurti pagrindiniai ES ir Ukrainos solidarumo koridoriai, daro poveikį vietos ūkininkams. Tam tikruose Sąjungos regionuose dėl papildomo importo susidarė perteklinė pasiūla, sumažėjo vietos kainos arba buvo perkrautos logistikos grandinės;

| (4) | atsižvelgiant į netoli Ukrainos sienos esančių Sąjungos valstybių narių vidaus tiekimo padėtį ir logistikos problemas manoma, kad labiausiai nukentėjo Bulgarijos, Lenkijos ir Rumunijos ūkininkai, ypač tie, kurie yra arčiausiai sienos ar tranzito centro. Grūdų ir aliejingųjų sėklų vietos kainų sumažėjimas daro poveikį šių ūkininkų ekonominiam gyvybingumui ir gali turėti įtakos jų sprendimams dėl sėjos. Tikėtina, kad dėl tokios padėties atitinkamose vietovėse sparčiai sumažės gamybos mastas, taip pat kils sunkumų įgyvendinant ES ir Ukrainos solidarumo koridorių sistemą. Tokia padėtis yra konkreti problema, kuriai taikomas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 221 straipsnis. Šios konkrečios problemos, kuri yra aktuali keliuose kelių Sąjungos valstybių narių regionuose, neįmanoma išspręsti to reglamento 219 arba 220 straipsnyje numatytomis priemonėmis, nes ji nėra konkrečiai susijusi nei su esamu rinkos sutrikimu arba konkrečiu tokio sutrikimo pavojumi, nei su kovos su gyvūnų ligų plitimu priemonėmis arba vartotojų pasitikėjimo praradimu dėl pavojaus visuomenės, gyvūnų ar augalų sveikatai. Be to, siekiant išvengti spartaus grūdų ir aliejingųjų sėklų gamybos masto sumažėjimo, reikia skubiai taikyti intervenciją, pavyzdžiui, imtis neatidėliotinų priemonių, numatytų to reglamento 221 straipsnyje; |
| --- | --- |

(4)

atsižvelgiant į netoli Ukrainos sienos esančių Sąjungos valstybių narių vidaus tiekimo padėtį ir logistikos problemas manoma, kad labiausiai nukentėjo Bulgarijos, Lenkijos ir Rumunijos ūkininkai, ypač tie, kurie yra arčiausiai sienos ar tranzito centro. Grūdų ir aliejingųjų sėklų vietos kainų sumažėjimas daro poveikį šių ūkininkų ekonominiam gyvybingumui ir gali turėti įtakos jų sprendimams dėl sėjos. Tikėtina, kad dėl tokios padėties atitinkamose vietovėse sparčiai sumažės gamybos mastas, taip pat kils sunkumų įgyvendinant ES ir Ukrainos solidarumo koridorių sistemą. Tokia padėtis yra konkreti problema, kuriai taikomas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 221 straipsnis. Šios konkrečios problemos, kuri yra aktuali keliuose kelių Sąjungos valstybių narių regionuose, neįmanoma išspręsti to reglamento 219 arba 220 straipsnyje numatytomis priemonėmis, nes ji nėra konkrečiai susijusi nei su esamu rinkos sutrikimu arba konkrečiu tokio sutrikimo pavojumi, nei su kovos su gyvūnų ligų plitimu priemonėmis arba vartotojų pasitikėjimo praradimu dėl pavojaus visuomenės, gyvūnų ar augalų sveikatai. Be to, siekiant išvengti spartaus grūdų ir aliejingųjų sėklų gamybos masto sumažėjimo, reikia skubiai taikyti intervenciją, pavyzdžiui, imtis neatidėliotinų priemonių, numatytų to reglamento 221 straipsnyje;

| (5) | todėl tikslinga Bulgarijai, Lenkijai ir Rumunijai skirti finansinę dotaciją ūkininkams, nukentėjusiems nuo išaugusio grūdų ir aliejingųjų sėklų importo iš Ukrainos, paremti tik tikrai būtinu laikotarpiu. Kiekvienai iš šių valstybių narių skiriama suma turėtų būti nustatyta atsižvelgiant į galimą konkrečių kultūrinių augalų produkcijos vertės sumažėjimą ir paveiktų regionų ūkininkus; |
| --- | --- |

(5)

todėl tikslinga Bulgarijai, Lenkijai ir Rumunijai skirti finansinę dotaciją ūkininkams, nukentėjusiems nuo išaugusio grūdų ir aliejingųjų sėklų importo iš Ukrainos, paremti tik tikrai būtinu laikotarpiu. Kiekvienai iš šių valstybių narių skiriama suma turėtų būti nustatyta atsižvelgiant į galimą konkrečių kultūrinių augalų produkcijos vertės sumažėjimą ir paveiktų regionų ūkininkus;

| (6) | Bulgarija, Lenkija ir Rumunija turėtų paskirstyti pagalbą veiksmingiausiais kanalais, remdamosi objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, kuriais atsižvelgiama į sunkumų, su kuriais susiduria grūdus ir aliejingąsias sėklas auginantys ūkininkai paveiktuose regionuose, mastą ir kartu užtikrinama, kad tie ūkininkai būtų galutiniai pagalbos gavėjai ir būtų vengiama bet kokio rinkos ir konkurencijos iškraipymo; |
| --- | --- |

(6)

Bulgarija, Lenkija ir Rumunija turėtų paskirstyti pagalbą veiksmingiausiais kanalais, remdamosi objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, kuriais atsižvelgiama į sunkumų, su kuriais susiduria grūdus ir aliejingąsias sėklas auginantys ūkininkai paveiktuose regionuose, mastą ir kartu užtikrinama, kad tie ūkininkai būtų galutiniai pagalbos gavėjai ir būtų vengiama bet kokio rinkos ir konkurencijos iškraipymo;

| (7) | Bulgarijai, Lenkijai ir Rumunijai skirta suma kompensuotų tik dalį paveiktų regionų ūkininkų patirtų faktinių nuostolių, todėl šioms valstybėms narėms turėtų būti leista suteikti papildomą nacionalinę paramą tiems gamintojams laikantis šiame reglamente nustatytų sąlygų ir terminų; |
| --- | --- |

(7)

Bulgarijai, Lenkijai ir Rumunijai skirta suma kompensuotų tik dalį paveiktų regionų ūkininkų patirtų faktinių nuostolių, todėl šioms valstybėms narėms turėtų būti leista suteikti papildomą nacionalinę paramą tiems gamintojams laikantis šiame reglamente nustatytų sąlygų ir terminų;

| (8) | siekiant Bulgarijai, Lenkijai ir Rumunijai suteikti lakstumo skirstyti pagalbą pagal aplinkybes, kuriomis reikia susidoroti su ūkininkų patiriamais sunkumais, joms turėtų būti leista ją sumuoti su kita parama, finansuojama Europos žemės ūkio garantijų fondo ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai lėšomis; |
| --- | --- |

(8)

siekiant Bulgarijai, Lenkijai ir Rumunijai suteikti lakstumo skirstyti pagalbą pagal aplinkybes, kuriomis reikia susidoroti su ūkininkų patiriamais sunkumais, joms turėtų būti leista ją sumuoti su kita parama, finansuojama Europos žemės ūkio garantijų fondo ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai lėšomis;

| (9) | atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pagalbos sumos nustatytos eurais, ir siekiant užtikrinti, kad parama būtų skiriama vienodomis sąlygomis ir vienu metu, būtina nustatyti euro kaip nacionalinės valiutos neįsivedusioms valstybėms narėms – Bulgarijai, Lenkijai ir Rumunijai – skirtos sumos konvertavimo datą. Kadangi šiame reglamente galutinis pagalbos paraiškų pateikimo terminas nenumatytas, taikant Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/127 (3) 30 straipsnio 3 dalį tikslinga laikyti, kad šiame reglamente nustatytoms sumoms taikomą valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis yra šio reglamento įsigaliojimo data; |
| --- | --- |

(9)

atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pagalbos sumos nustatytos eurais, ir siekiant užtikrinti, kad parama būtų skiriama vienodomis sąlygomis ir vienu metu, būtina nustatyti euro kaip nacionalinės valiutos neįsivedusioms valstybėms narėms – Bulgarijai, Lenkijai ir Rumunijai – skirtos sumos konvertavimo datą. Kadangi šiame reglamente galutinis pagalbos paraiškų pateikimo terminas nenumatytas, taikant Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/127 (3) 30 straipsnio 3 dalį tikslinga laikyti, kad šiame reglamente nustatytoms sumoms taikomą valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis yra šio reglamento įsigaliojimo data;

| (10) | dėl su biudžetu susijusių priežasčių Sąjunga turėtų finansuoti Bulgarijos, Lenkijos ir Rumunijos patirtas išlaidas tik jei jos patirtos iki tam tikros leidžiamos datos; |
| --- | --- |

(10)

dėl su biudžetu susijusių priežasčių Sąjunga turėtų finansuoti Bulgarijos, Lenkijos ir Rumunijos patirtas išlaidas tik jei jos patirtos iki tam tikros leidžiamos datos;

| (11) | šiai neatidėliotinai priemonei skirta parama turėtų būti išmokėta iki 2023 m. rugsėjo 30 d. Kadangi po 2023 m. rugsėjo 30 d. mokėjimai nebebus atliekami, Deleguotojo reglamento (ES) 2022/127 5 straipsnio 2 dalis neturėtų būti taikoma; |
| --- | --- |

(11)

šiai neatidėliotinai priemonei skirta parama turėtų būti išmokėta iki 2023 m. rugsėjo 30 d. Kadangi po 2023 m. rugsėjo 30 d. mokėjimai nebebus atliekami, Deleguotojo reglamento (ES) 2022/127 5 straipsnio 2 dalis neturėtų būti taikoma;

| (12) | siekiant sudaryti sąlygas Sąjungai stebėti, kiek ši neatidėliotina priemonė yra veiksminga, Bulgarija, Lenkija ir Rumunija turėtų teikti Komisijai išsamią informaciją apie jos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(12)

siekiant sudaryti sąlygas Sąjungai stebėti, kiek ši neatidėliotina priemonė yra veiksminga, Bulgarija, Lenkija ir Rumunija turėtų teikti Komisijai išsamią informaciją apie jos įgyvendinimą;

| (13) | siekiant užtikrinti, kad ūkininkai pagalbą gautų kuo greičiau, Bulgarijai, Lenkijai ir Rumunijai turėtų būti suteikta galimybė šį reglamentą įgyvendinti nedelsiant. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

(13)

siekiant užtikrinti, kad ūkininkai pagalbą gautų kuo greičiau, Bulgarijai, Lenkijai ir Rumunijai turėtų būti suteikta galimybė šį reglamentą įgyvendinti nedelsiant. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| (14) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(14)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Bulgarija, Lenkija ir Rumunija šiame reglamente nustatytomis sąlygomis gali pasinaudoti 56 300 000 EUR dydžio Sąjungos pagalba, kad galėtų teikti išskirtinę paramą ūkininkams, auginantiems priede nurodytus grūdus ir aliejingąsias sėklas.

2.   Bulgarija, Lenkija ir Rumunija naudoja 2 straipsnyje nurodytas sumas priemonėms, kuriomis siekiama paveiktuose regionuose kompensuoti ūkininkų dėl išaugusio grūdų ir aliejingųjų sėklų importo iš Ukrainos patirtus ekonominius nuostolius.

3.   Priemonės taikomos remiantis objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, kuriais atsižvelgiama į nukentėjusių ūkininkų patirtus ekonominius nuostolius ir užtikrinama, kad pagal jas atliekami mokėjimai neiškraipys rinkos arba konkurencijos.

4.   Bulgarijos, Lenkijos ir Rumunijos patirtos išlaidos, susijusios su mokėjimais už 2 dalyje nurodytas priemones, atitinka Sąjungos pagalbos skyrimo reikalavimus tik jei tie mokėjimai atlikti iki 2023 m. rugsėjo 30 d.

5.   Taikant Deleguotojo reglamento (ES) 2022/127 30 straipsnio 3 dalį, 2 straipsnio 1 dalyje nustatytoms sumoms taikomą valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis yra šio reglamento įsigaliojimo data.

6.   Parama pagal šiame reglamente numatytas priemones gali būti sumuojama su kita parama, finansuojama Europos žemės ūkio garantijų fondo ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai lėšomis.

2 straipsnis

1.   Pagal 1 straipsnį Sąjungos patirtos išlaidos negali viršyti šios bendros sumos:

| a) | 16 750 000 EUR Bulgarijai; |
| --- | --- |

a)

16 750 000 EUR Bulgarijai;

| b) | 29 500 000 EUR Lenkijai; |
| --- | --- |

b)

29 500 000 EUR Lenkijai;

| c) | 10 050 000 EUR Rumunijai. |
| --- | --- |

c)

10 050 000 EUR Rumunijai.

2.   Bulgarija, Lenkija ir Rumunija, remdamosi objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, gali skirti papildomą nacionalinę pagalbą priemonėms, kurių imamasi pagal 1 straipsnį, neviršydamos 100 % šio straipsnio 1 dalyje nustatytos atitinkamos sumos, su sąlyga, kad pagal jas atliekami mokėjimai neiškraipys rinkos arba konkurencijos.

3.   Bulgarija, Lenkija ir Rumunija 2 dalyje nurodytą papildomą paramą išmoka ne vėliau kaip 2023 m. rugsėjo 30 d.

3 straipsnis

1.   Bulgarija, Lenkija ir Rumunija nedelsdamos ir ne vėliau kaip 2023 m. birželio 30 d. Komisijai pateikia:

| a) | ketinamų taikyti priemonių aprašymą; |
| --- | --- |

a)

ketinamų taikyti priemonių aprašymą;

| b) | kriterijus, pagal kuriuos nustatomi pagalbos teikimo metodai, ir pagalbos paskirstymo ūkininkams loginį pagrindimą; |
| --- | --- |

b)

kriterijus, pagal kuriuos nustatomi pagalbos teikimo metodai, ir pagalbos paskirstymo ūkininkams loginį pagrindimą;

| c) | informaciją apie numatomą priemonių, kuriomis siekiama kompensuoti ūkininkų ekonominius nuostolius, patirtus dėl grūdų ir aliejingųjų sėklų importo iš Ukrainos, poveikį; |
| --- | --- |

c)

informaciją apie numatomą priemonių, kuriomis siekiama kompensuoti ūkininkų ekonominius nuostolius, patirtus dėl grūdų ir aliejingųjų sėklų importo iš Ukrainos, poveikį;

| d) | informaciją apie veiksmus, kurių buvo imtasi siekiant patikrinti, ar numatytas priemonių poveikis pasiektas; |
| --- | --- |

d)

informaciją apie veiksmus, kurių buvo imtasi siekiant patikrinti, ar numatytas priemonių poveikis pasiektas;

| e) | informaciją apie veiksmus, kurių buvo imtasi siekiant išvengti konkurencijos iškraipymo; |
| --- | --- |

e)

informaciją apie veiksmus, kurių buvo imtasi siekiant išvengti konkurencijos iškraipymo;

| f) | Sąjungos išlaidų mokėjimo prognozę, suskirstytą pagal mėnesius iki 2023 m. rugsėjo 30 d.; |
| --- | --- |

f)

Sąjungos išlaidų mokėjimo prognozę, suskirstytą pagal mėnesius iki 2023 m. rugsėjo 30 d.;

| g) | informaciją apie papildomos paramos, suteiktos pagal 2 straipsnio 2 dalį, dydį. |
| --- | --- |

g)

informaciją apie papildomos paramos, suteiktos pagal 2 straipsnio 2 dalį, dydį.

2.   Ne vėliau kaip 2024 m. gegužės 15 d. Bulgarija, Lenkija ir Rumunija informuoja Komisiją apie bendras pagal kiekvieną priemonę išmokėtas sumas (jei taikytina, suskirstytas pagal Sąjungos suteiktą pagalbą ir papildomą nacionalinę pagalbą), gavėjų skaičių ir tipą ir priemonės veiksmingumo vertinimą.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. balandžio 4 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  COM(2022) 217 final. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Veiksmų planas dėl ES ir Ukrainos solidarumo koridorių Ukrainos žemės ūkio produkcijos eksportui ir dvišalei prekybai su ES palengvinti“.

2

final

(3)  
  2021 m. gruodžio 7 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/127, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2116 papildomas mokėjimo agentūrų ir kitų įstaigų, finansų valdymo, sąskaitų patvirtinimo, užstatų ir euro naudojimo taisyklėmis (OL L 20, 2022 1 31, p. 95).

3

---

PRIEDAS

1 straipsnio 1 dalyje nurodytų produktų sąrašas

| KN kodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| 1001 | Kviečiai ir meslinas (kviečių bei rugių mišinys) |
| 1002 | Rugiai |
| 1003 | Miežiai |
| 1004 | Avižos |
| 1005 | Kukurūzai |
| 1008 60 | Kvietrugiai |
| – | Produktų, kurių KN kodai yra 1001 , 1002 , 1003 , 1004 , 1005 ir 1008 60 , mišiniai |
| 1205 | Rapsų arba rapsukų sėklos, smulkintos arba nesmulkintos |
| 1206 | Saulėgrąžų sėklos, smulkintos arba nesmulkintos |

KN kodas

Aprašymas

1001

Kviečiai ir meslinas (kviečių bei rugių mišinys)

1002

Rugiai

1003

Miežiai

1004

Avižos

1005

Kukurūzai

1008 60

Kvietrugiai

–

Produktų, kurių KN kodai yra 1001 , 1002 , 1003 , 1004 , 1005 ir 1008 60 , mišiniai

1205

Rapsų arba rapsukų sėklos, smulkintos arba nesmulkintos

1206

Saulėgrąžų sėklos, smulkintos arba nesmulkintos

---

SPRENDIMAI

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 96/85 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 96/85

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2023/740

2023 m. balandžio 4 d.

dėl žaislams taikomų darniųjų standartų, parengtų siekiant užtikrinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/48/EB įgyvendinimą

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/23/EB ir 2009/105/EB ir panaikinamas Tarybos sprendimas 87/95/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB (1), ypač į jo 10 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/48/EB (2) 13 straipsniu, daroma prielaida, kad žaislai, atitinkantys darniuosius standartus arba jų dalis, kurių nuorodos yra paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, atitinka reikalavimus, kuriuos apima minėti standartai arba jų dalys ir kurie nustatyti Direktyvos 2009/48/EB 10 straipsnyje ir tos direktyvos II priede; |
| --- | --- |

(1)

remiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/48/EB (2) 13 straipsniu, daroma prielaida, kad žaislai, atitinkantys darniuosius standartus arba jų dalis, kurių nuorodos yra paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, atitinka reikalavimus, kuriuos apima minėti standartai arba jų dalys ir kurie nustatyti Direktyvos 2009/48/EB 10 straipsnyje ir tos direktyvos II priede;

| (2) | Direktyvos 2009/48/EB II priedo III dalyje yra nustatyti specialūs reikalavimai siekiant užtikrinti, kad nekiltų rizika, jog bus pakenkta žmonių sveikatai dėl cheminių medžiagų ir mišinių, iš kurių žaislai sudaryti ar kurių yra jų sudėtyje, poveikio. Be to, 10 straipsnio 2 dalyje nustatytas bendrasis saugos reikalavimas; |
| --- | --- |

(2)

Direktyvos 2009/48/EB II priedo III dalyje yra nustatyti specialūs reikalavimai siekiant užtikrinti, kad nekiltų rizika, jog bus pakenkta žmonių sveikatai dėl cheminių medžiagų ir mišinių, iš kurių žaislai sudaryti ar kurių yra jų sudėtyje, poveikio. Be to, 10 straipsnio 2 dalyje nustatytas bendrasis saugos reikalavimas;

| (3) | 2009 m. liepos 9 d. raštu Nr. M/445 (3) Komisija pateikė prašymą Europos standartizacijos komitetui (CEN) ir Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetui (Cenelec) parengti naujus darniuosius standartus ir peržiūrėti galiojančius darniuosius standartus siekiant užtikrinti Direktyvos 2009/48/EB įgyvendinimą. Tas prašymas buvo pakeistas nauju prašymu, išdėstytu Komisijos įgyvendinimo sprendime C(2022)7410 (4), kuriame, be kita ko, buvo paprašyta peržiūrėti standartą EN 71-13 „Žaislų sauga. 13 dalis. Uoslės lavinimo žaidimai, kosmetikos rinkiniai ir skonio lavinimo žaidimai“; |
| --- | --- |

(3)

2009 m. liepos 9 d. raštu Nr. M/445 (3) Komisija pateikė prašymą Europos standartizacijos komitetui (CEN) ir Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetui (Cenelec) parengti naujus darniuosius standartus ir peržiūrėti galiojančius darniuosius standartus siekiant užtikrinti Direktyvos 2009/48/EB įgyvendinimą. Tas prašymas buvo pakeistas nauju prašymu, išdėstytu Komisijos įgyvendinimo sprendime C(2022)7410 (4), kuriame, be kita ko, buvo paprašyta peržiūrėti standartą EN 71-13 „Žaislų sauga. 13 dalis. Uoslės lavinimo žaidimai, kosmetikos rinkiniai ir skonio lavinimo žaidimai“;

| (4) | CEN peržiūrėjo darnųjį standartą EN 71-13:2021 „Žaislų sauga. 13 dalis. Uoslės lavinimo žaidimai, kosmetikos rinkiniai ir skonio lavinimo žaidimai“, kurio nuoroda paskelbta Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2021/1992 (5). Po to buvo priimtas darnusis standartas EN 71-13:2021+A1:2022; |
| --- | --- |

(4)

CEN peržiūrėjo darnųjį standartą EN 71-13:2021 „Žaislų sauga. 13 dalis. Uoslės lavinimo žaidimai, kosmetikos rinkiniai ir skonio lavinimo žaidimai“, kurio nuoroda paskelbta Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2021/1992 (5). Po to buvo priimtas darnusis standartas EN 71-13:2021+A1:2022;

| (5) | darniojo standarto EN 71-13:2021+A1:2022 specifikacijos yra aiškiau susietos su Direktyvos 2009/48/EB reikalavimais. Visų pirma šia nauja standarto EN 71-13:2021 versija standartas suderinamas su Direktyva 2009/48/EB su pakeitimais, padarytais Komisijos direktyvomis (ES) 2020/2088 (6) ir (ES) 2020/2089 (7). Buvo patikslintos standarto 1 ir 2 lentelės ir į standartą įtraukta papildoma 3 lentelė, kad būtų atsižvelgta į Direktyvoje 2009/48/EB pateiktų alerginių kvapiųjų medžiagų sąrašų pakeitimus, padarytus direktyvomis (ES) 2020/2088 ir (ES) 2020/2089. Į standarto 3 lentelę yra įtrauktos alerginės kvapiosios medžiagos, kurios pagal Direktyvą 2009/48/EB turi būti nurodytos prie žaislo pritvirtintoje etiketėje, ant pakuotės arba prie žaislo pridedamame informaciniame lapelyje. Standarte EN 71-13:2021+A1:2022 pateikta specifikacija, kad kosmetikos rinkinių ir skonio lavinimo žaidimų neturi naudoti vaikai iki 36 mėnesių. Ši specifikacija aiškiai atspindi Direktyvos 2009/48/EB II priedo III dalies 12 punkto antroje pastraipoje nustatytą reikalavimą; |
| --- | --- |

(5)

darniojo standarto EN 71-13:2021+A1:2022 specifikacijos yra aiškiau susietos su Direktyvos 2009/48/EB reikalavimais. Visų pirma šia nauja standarto EN 71-13:2021 versija standartas suderinamas su Direktyva 2009/48/EB su pakeitimais, padarytais Komisijos direktyvomis (ES) 2020/2088 (6) ir (ES) 2020/2089 (7). Buvo patikslintos standarto 1 ir 2 lentelės ir į standartą įtraukta papildoma 3 lentelė, kad būtų atsižvelgta į Direktyvoje 2009/48/EB pateiktų alerginių kvapiųjų medžiagų sąrašų pakeitimus, padarytus direktyvomis (ES) 2020/2088 ir (ES) 2020/2089. Į standarto 3 lentelę yra įtrauktos alerginės kvapiosios medžiagos, kurios pagal Direktyvą 2009/48/EB turi būti nurodytos prie žaislo pritvirtintoje etiketėje, ant pakuotės arba prie žaislo pridedamame informaciniame lapelyje. Standarte EN 71-13:2021+A1:2022 pateikta specifikacija, kad kosmetikos rinkinių ir skonio lavinimo žaidimų neturi naudoti vaikai iki 36 mėnesių. Ši specifikacija aiškiai atspindi Direktyvos 2009/48/EB II priedo III dalies 12 punkto antroje pastraipoje nustatytą reikalavimą;

| (6) | Komisija kartu su CEN įvertino, ar CEN parengtas darnusis standartas EN 71-13:2021+A1:2022 atitinka 2009 m. liepos 9 d. prašymą Nr. M/445. Komisija taip pat įvertino, ar laikomasi Įgyvendinimo sprendime C(2022)7410 pateikto naujo prašymo. Darnusis standartas atitinka reikalavimus, kuriuos jis turi apimti ir kurie nustatyti Direktyvoje 2009/48/EB. Todėl to standarto nuorodą tikslinga paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

(6)

Komisija kartu su CEN įvertino, ar CEN parengtas darnusis standartas EN 71-13:2021+A1:2022 atitinka 2009 m. liepos 9 d. prašymą Nr. M/445. Komisija taip pat įvertino, ar laikomasi Įgyvendinimo sprendime C(2022)7410 pateikto naujo prašymo. Darnusis standartas atitinka reikalavimus, kuriuos jis turi apimti ir kurie nustatyti Direktyvoje 2009/48/EB. Todėl to standarto nuorodą tikslinga paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| (7) | darnusis standartas EN 71-13:2021+A1:2022 pakeičia darnųjį standartą EN 71-13:2021. Todėl to standarto nuoroda Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje turėtų būti panaikinta; |
| --- | --- |

(7)

darnusis standartas EN 71-13:2021+A1:2022 pakeičia darnųjį standartą EN 71-13:2021. Todėl to standarto nuoroda Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje turėtų būti panaikinta;

| (8) | siekiant aiškumo, racionalumo ir supaprastinimo, išsamus darniųjų standartų, parengtų siekiant užtikrinti Direktyvos 2009/48/EB įgyvendinimą ir atitinkančių reikalavimus, kuriuos jie turi apimti, nuorodų sąrašas turėtų būti paskelbtas viename teisės akte. Nuorodos į darniuosius standartus, parengtus siekiant užtikrinti Direktyvos 2009/48/EB įgyvendinimą, šiuo metu paskelbtos Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2021/1992. Todėl Įgyvendinimo sprendimą (ES) 2021/1992 būtina pakeisti nauju sprendimu; |
| --- | --- |

(8)

siekiant aiškumo, racionalumo ir supaprastinimo, išsamus darniųjų standartų, parengtų siekiant užtikrinti Direktyvos 2009/48/EB įgyvendinimą ir atitinkančių reikalavimus, kuriuos jie turi apimti, nuorodų sąrašas turėtų būti paskelbtas viename teisės akte. Nuorodos į darniuosius standartus, parengtus siekiant užtikrinti Direktyvos 2009/48/EB įgyvendinimą, šiuo metu paskelbtos Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2021/1992. Todėl Įgyvendinimo sprendimą (ES) 2021/1992 būtina pakeisti nauju sprendimu;

| (9) | nuo darniojo standarto nuorodos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos atitiktis tam standartui leidžia daryti atitikties Sąjungos derinamuosiuose teisės aktuose nustatytiems atitinkamiems esminiams reikalavimams prielaidą. Todėl šis sprendimas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną, |
| --- | --- |

(9)

nuo darniojo standarto nuorodos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos atitiktis tam standartui leidžia daryti atitikties Sąjungos derinamuosiuose teisės aktuose nustatytiems atitinkamiems esminiams reikalavimams prielaidą. Todėl šis sprendimas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Šio sprendimo priede išvardytos žaislams taikomų darniųjų standartų, parengtų siekiant užtikrinti Direktyvos 2009/48/EB įgyvendinimą, nuorodos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1992 panaikinamas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Priimta Briuselyje 2023 m. balandžio 4 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 316, 2012 11 14, p. 12.

1

(2)  
  2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/48/EB dėl žaislų saugos (OL L 170, 2009 6 30, p. 1).

2

(3)  
  2009 m. liepos 9 d. raštas Nr. M/445 dėl CEN ir Cenelec skirto standartizavimo pavedimo pagal Direktyvą 2009/48/EB, kuria dėl žaislų saugos peržiūrima Direktyva 88/378/EEB.

3

(4)  
  2022 m. spalio 24 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas C(2022) 7410 dėl standartizacijos prašymo Europos standartizacijos komitetui ir Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetui dėl žaislų, kad būtų užtikrintas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/48/EB įgyvendinimas.

4

(5)  
  2021 m. lapkričio 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1992 dėl žaislams taikomų darniųjų standartų, parengtų siekiant užtikrinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/48/EB įgyvendinimą (OL L 405, 2021 11 16, p. 14).

5

(6)  Komisijos direktyva (ES) 2020/2088 2020 m. gruodžio 11 d. kuria dėl alerginių kvapiųjų medžiagų žaisluose ženklinimo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/48/EB II priedas (OL L 423, 2020 12 15, p. 53).

6

(7)  Komisijos direktyva (ES) 2020/2089 2020 m. gruodžio 11 d. kuria dėl alerginių kvapiųjų medžiagų žaisluose draudimo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/48/EB II priedas (OL L 423, 2020 12 15, p. 58).

7

---

PRIEDAS

| Nr. | Standarto nuoroda |
| --- | --- |
| 1. | EN 71-1:2014+A1:2018
  Žaislų sauga. 1 dalis. Mechaninės ir fizikinės savybės |
| 2. | EN 71-2:2020
  Žaislų sauga. 2 dalis. Užsiliepsnojamumas |
| 3. | EN 71-3:2019+A1:2021
  Žaislų sauga. 3 dalis. Tam tikrų elementų migracija |
| 4. | EN 71-4:2020
  Žaislų sauga. 4 dalis. Eksperimentiniai rinkiniai cheminiams ir panašiems bandymams |
| 5. | EN 71-5:2015
  Žaislų sauga. 5 dalis. Cheminiai žaislai (rinkiniai), kitokie nei eksperimentiniai rinkiniai |
| 6. | EN 71-7:2014+A3:2020
  Žaislų sauga. 7 dalis. Pirštais tepami dažai. Reikalavimai ir bandymo metodai |
| 7. | EN 71-8:2018
  Žaislų sauga. 8 dalis. Buitiniai judrumo žaislai |
| 8. | EN 71-12:2016
  Žaislų sauga. 12 dalis. N-nitrozoaminai ir N-nitrojunginiai
  Informacinis pranešimas. Standarto EN 71–12:2016 „Žaislų sauga. 12 dalis. N-nitrozoaminai ir N-nitrojunginiai“ 4.2 punkto 2 lentelės a punkte pateiktos ribinės vertės yra mažesnės už Direktyvos 2009/48/EB II priedo III dalies 8 punkte nustatytas privalomas ribines vertes. Konkrečiai šios vertės yra tokios: |
| Medžiaga | Standartas EN 71-12:2016 | Direktyva 2009/48/EB |
| N-nitrozoaminai | 0,01  mg/kg | 0,05  mg/kg |
| N-nitrojunginiai | 0,1  mg/kg | ,  mg/kg. |
| 9. | EN 71-13:2021+A1:2022
  Žaislų sauga. 13 dalis. Uoslės lavinimo žaidimai, kosmetikos rinkiniai ir skonio lavinimo žaidimai |
| 10. | EN 71-14:2018
  Žaislų sauga. 14 dalis. Buitiniai batutai |
| 11. | EN IEC 62115:2020
  Elektriniai žaislai. Sauga
  EN IEC 62115:2020/A11:2020 |

Nr.

Standarto nuoroda

1.

EN 71-1:2014+A1:2018

Žaislų sauga. 1 dalis. Mechaninės ir fizikinės savybės

2.

EN 71-2:2020

Žaislų sauga. 2 dalis. Užsiliepsnojamumas

3.

EN 71-3:2019+A1:2021

Žaislų sauga. 3 dalis. Tam tikrų elementų migracija

4.

EN 71-4:2020

Žaislų sauga. 4 dalis. Eksperimentiniai rinkiniai cheminiams ir panašiems bandymams

5.

EN 71-5:2015

Žaislų sauga. 5 dalis. Cheminiai žaislai (rinkiniai), kitokie nei eksperimentiniai rinkiniai

6.

EN 71-7:2014+A3:2020

Žaislų sauga. 7 dalis. Pirštais tepami dažai. Reikalavimai ir bandymo metodai

7.

EN 71-8:2018

Žaislų sauga. 8 dalis. Buitiniai judrumo žaislai

8.

EN 71-12:2016

Žaislų sauga. 12 dalis. N-nitrozoaminai ir N-nitrojunginiai

Informacinis pranešimas. Standarto EN 71–12:2016 „Žaislų sauga. 12 dalis. N-nitrozoaminai ir N-nitrojunginiai“ 4.2 punkto 2 lentelės a punkte pateiktos ribinės vertės yra mažesnės už Direktyvos 2009/48/EB II priedo III dalies 8 punkte nustatytas privalomas ribines vertes. Konkrečiai šios vertės yra tokios:

Medžiaga

Standartas EN 71-12:2016

Direktyva 2009/48/EB

N-nitrozoaminai

0,01  mg/kg

0,05  mg/kg

N-nitrojunginiai

0,1  mg/kg

,  mg/kg.

9.

EN 71-13:2021+A1:2022

Žaislų sauga. 13 dalis. Uoslės lavinimo žaidimai, kosmetikos rinkiniai ir skonio lavinimo žaidimai

10.

EN 71-14:2018

Žaislų sauga. 14 dalis. Buitiniai batutai

11.

EN IEC 62115:2020

Elektriniai žaislai. Sauga

EN IEC 62115:2020/A11:2020

---

Klaidų ištaisymas

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 96/89 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 96/89

---

2023 m. vasario 2 d. Komisijos reglamento (ES) 2023/334, kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios klotianidino ir tiametoksamo liekanų koncentracijos tam tikruose produktuose arba ant jų iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 II ir V priedai, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 47, 2023 m. vasario 15 d.
  )

31 puslapis, 8 konstatuojamoji dalis, 19 išnaša:

yra:

„Ministerio de Ganadería, Agricultura y PESCA de Paraguay. Resolución N° 503/019 DGSA Modificación de etiquetas para los Productos Fitosanitarios a base de los ingredientes activos Clotianidina, Imidacloprid, Tiametoxan y Clorpirifos. 2019 m. gruodžio mėn.“,

turi būti:

„Ministerio de Ganadería, Agricultura y Pesca de Uruguay. Resolución No 503/019 DGSA Modificación de etiquetas para los Productos Fitosanitarios a base de los ingredientes activos Clotianidina, Imidacloprid, Tiametoxan y Clorpirifos. 2019 m. gruodžio mėn.“

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 96/90 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 96/90

---

2023 m. vasario 25 d. Tarybos reglamento (ES) 2023/427, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 833/2014 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 59 I, 2023 m. vasario 25 d.
  )

10 puslapis, 1 straipsnis, 6 punktas, a papunktis:

yra:

| „3d. | Kiek tai susiję su XXI priedo C dalyje išvardytomis prekėmis, 1 ir 2 dalyse nustatyti draudimai netaikomi sutarčių, sudarytų anksčiau nei 2023 m. vasario 26 d., ir papildomų sutarčių, būtinų tokioms sutartims įvykdyti, vykdymui iki 2023 m. kovo 27 d. (...)“, |
| --- | --- |

„3d.

Kiek tai susiję su XXI priedo C dalyje išvardytomis prekėmis, 1 ir 2 dalyse nustatyti draudimai netaikomi sutarčių, sudarytų anksčiau nei 2023 m. vasario 26 d., ir papildomų sutarčių, būtinų tokioms sutartims įvykdyti, vykdymui iki 2023 m. kovo 27 d. (...)“,

turi būti:

| „3d. | Kiek tai susiję su XXI priedo C dalyje išvardytomis prekėmis, 1 ir 2 dalyse nustatyti draudimai netaikomi sutarčių, sudarytų anksčiau nei 2023 m. vasario 26 d., ir papildomų sutarčių, būtinų tokioms sutartims įvykdyti, vykdymui iki 2023 m. gegužės 27 d. (...)“. |
| --- | --- |

„3d.

Kiek tai susiję su XXI priedo C dalyje išvardytomis prekėmis, 1 ir 2 dalyse nustatyti draudimai netaikomi sutarčių, sudarytų anksčiau nei 2023 m. vasario 26 d., ir papildomų sutarčių, būtinų tokioms sutartims įvykdyti, vykdymui iki 2023 m. gegužės 27 d. (...)“.

---