# Официален вестник L 107/2023

| | ISSN 1977-0618 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 107 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 6621 април 2023 г. |

ISSN 1977-0618

Официален вестник

на Европейския съюз

L 107

Издание на български език

Законодателство

Година 6621 април 2023 г.

---

| Съдържание | | I   Законодателни актове | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | РЕГЛАМЕНТИ |
| | * | Регламент (ЕС) 2023/839 на Европейския парламент и на Съвета от 19 април 2023 година за изменение на Регламент (ЕС) 2018/841 по отношение на обхвата, опростяването на докладването и правилата за съответствие и определянето на целите на държавите членки за 2030 г., и на Регламент (ЕС) 2018/1999 по отношение на подобряването на мониторинга, докладването, проследяването на напредъка и прегледа (
  1
  ) | 1 |

Съдържание

I   Законодателни актове

Страница

РЕГЛАМЕНТИ

*

Регламент (ЕС) 2023/839 на Европейския парламент и на Съвета от 19 април 2023 година за изменение на Регламент (ЕС) 2018/841 по отношение на обхвата, опростяването на докладването и правилата за съответствие и определянето на целите на държавите членки за 2030 г., и на Регламент (ЕС) 2018/1999 по отношение на подобряването на мониторинга, докладването, проследяването на напредъка и прегледа (
  1
  )

1

1

| | | II   Незаконодателни актове |
| --- | --- | --- |
| | | РЕГЛАМЕНТИ |
| | * | Делегиран регламент (ЕС) 2023/840 на Комисията от 25 ноември 2022 година за допълнение на Регламент (ЕС) 2021/23 на Европейския парламент и на Съвета с регулаторни технически стандарти за определяне на методиката за изчисляване и поддържане на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси, която да се използва в съответствие с член 9, параграф 14 от посочения регламент (
  1
  ) | 29 |
| | | РЕШЕНИЯ |
| | * | Решение (ЕС) 2023/841 на Комисията от 19 април 2023 година за назначаване на представители на Комисията в управителния съвет и бюджетния комитет на Службата на Европейския съюз за интелектуална собственост | 39 |

II   Незаконодателни актове

РЕГЛАМЕНТИ

*

Делегиран регламент (ЕС) 2023/840 на Комисията от 25 ноември 2022 година за допълнение на Регламент (ЕС) 2021/23 на Европейския парламент и на Съвета с регулаторни технически стандарти за определяне на методиката за изчисляване и поддържане на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси, която да се използва в съответствие с член 9, параграф 14 от посочения регламент (
  1
  )

1

29

РЕШЕНИЯ

*

Решение (ЕС) 2023/841 на Комисията от 19 април 2023 година за назначаване на представители на Комисията в управителния съвет и бюджетния комитет на Службата на Европейския съюз за интелектуална собственост

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП. |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП.

1

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

I Законодателни актове

РЕГЛАМЕНТИ

| 21.4.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 107/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 107/1

---

РЕГЛАМЕНТ (ЕС) 2023/839 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА

от 19 април 2023 година

за изменение на Регламент (ЕС) 2018/841 по отношение на обхвата, опростяването на докладването и правилата за съответствие и определянето на целите на държавите членки за 2030 г., и на Регламент (ЕС) 2018/1999 по отношение на подобряването на мониторинга, докладването, проследяването на напредъка и прегледа

(Текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 192, параграф 1 от него,

като взеха предвид предложението на Европейската комисия,

след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,

като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),

като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),

в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),

като имат предвид, че:

| (1) | Парижкото споразумение, прието на 12 декември 2015 г. съгласно Рамковата конвенция на Организацията на обединените нации по изменение на климата (РКООНИК) (наричано по-нататък „Парижкото споразумение“), влезе в сила на 4 ноември 2016 г. Страните по Парижкото споразумение се споразумяха да задържат покачването на средната температура в световен мащаб значително под 2° C над равнищата от прединдустриалния период и да продължат усилията за ограничаване на покачването на температурата до 1,5° C над равнищата от прединдустриалния период. Този ангажимент беше подсилен с приемането съгласно РКООНИК на Пакта за климата от Глазгоу на 13 ноември 2021 г., в който Конференцията на страните по РКООНИК, изпълняваща функциите на събрание на страните по Парижкото споразумение, признава, че последиците от изменението на климата ще бъдат много по-малки при покачване на температурата с 1,5° C в сравнение с 2° C, и изразява решимост да продължи усилията за ограничаване на покачването на температурата до 1,5° C. |
| --- | --- |

(1)

Парижкото споразумение, прието на 12 декември 2015 г. съгласно Рамковата конвенция на Организацията на обединените нации по изменение на климата (РКООНИК) (наричано по-нататък „Парижкото споразумение“), влезе в сила на 4 ноември 2016 г. Страните по Парижкото споразумение се споразумяха да задържат покачването на средната температура в световен мащаб значително под 2° C над равнищата от прединдустриалния период и да продължат усилията за ограничаване на покачването на температурата до 1,5° C над равнищата от прединдустриалния период. Този ангажимент беше подсилен с приемането съгласно РКООНИК на Пакта за климата от Глазгоу на 13 ноември 2021 г., в който Конференцията на страните по РКООНИК, изпълняваща функциите на събрание на страните по Парижкото споразумение, признава, че последиците от изменението на климата ще бъдат много по-малки при покачване на температурата с 1,5° C в сравнение с 2° C, и изразява решимост да продължи усилията за ограничаване на покачването на температурата до 1,5° C.

| (2) | В своя доклад за глобална оценка на биологичното разнообразие и екосистемните услуги от 2019 г. Междуправителствената научно-политическа платформа относно биоразнообразието и предлаганите от екосистемите услуги (IPBES) предостави най-новите научни данни за продължаващата ерозия на биологичното разнообразие в целия свят. Съобщението на Комисията от 20 май 2020 г., озаглавено „Стратегия на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г. – Да осигурим полагащото се място на природата в нашия живот“ („стратегия на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г.“), засилва амбицията на Съюза по отношение на опазването и възстановяването на биологичното разнообразие и добре функциониращите екосистеми. Горите и здравите почви са от огромно значение за биологичното разнообразие, но също и за пречистването на въздуха и водата, улавянето и съхранението на въглерод, както и за осигуряването на дълготрайни продукти от устойчиво добита дървесина. Естеството и функцията на горите се различават значително в рамките на Съюза, като някои видове гори са по-уязвими към изменението на климата поради преки въздействия, например суша, предизвикано от температурата изсъхване на гори или промени в засушаването. Обезлесяването и деградацията на горите допринасят за световната криза в областта на климата, тъй като увеличават емисиите на парникови газове, наред с другото, вследствие на свързаните с това горски пожари, като така капацитетът за поглъщане на въглерод се премахва трайно, намалява се устойчивостта към изменението на климата на засегнатите райони и значително се намалява тяхното биологично разнообразие.
  Органичният въглерод в почвата и въглеродните депа на изсъхнала дървесина, голяма част от които захранват въглеродното депо в почвата, са от особено голямо значение и в редица категории за докладване както за действията в областта на климата, така и за опазването на биологичното разнообразие. Както в съобщението на Комисията от 16 юли 2021 г. относно нова стратегия на ЕС за горите за 2030 г. („нова стратегия на ЕС за горите за 2030 г.“), така и в съобщението на Комисията от 17 ноември 2021 г. относно „Стратегия на ЕС за почвите за 2030 г. – Извличане на ползите от здравите почви за хората, храните, природата и климата“ („Стратегия на ЕС за почвите за 2030 г.“), се признава необходимостта от защита и подобряване на качеството на горите и на почвените екосистеми в Съюза и от насърчаване на засилени устойчиви практики за управление, с които може да се увеличи улавянето на въглерод и да се укрепи устойчивостта на горите и на почвите с оглед на кризите в областта на климата и биологичното разнообразие. Торфищата са най-големият сухоземен склад за органичен въглерод и подобряването на управлението и опазването на торфищата е важен аспект, допринасящ за смекчаване на изменението на климата, за опазване на биологичното разнообразие и за опазване на почвата от ерозия. |
| --- | --- |

(2)

В своя доклад за глобална оценка на биологичното разнообразие и екосистемните услуги от 2019 г. Междуправителствената научно-политическа платформа относно биоразнообразието и предлаганите от екосистемите услуги (IPBES) предостави най-новите научни данни за продължаващата ерозия на биологичното разнообразие в целия свят. Съобщението на Комисията от 20 май 2020 г., озаглавено „Стратегия на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г. – Да осигурим полагащото се място на природата в нашия живот“ („стратегия на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г.“), засилва амбицията на Съюза по отношение на опазването и възстановяването на биологичното разнообразие и добре функциониращите екосистеми. Горите и здравите почви са от огромно значение за биологичното разнообразие, но също и за пречистването на въздуха и водата, улавянето и съхранението на въглерод, както и за осигуряването на дълготрайни продукти от устойчиво добита дървесина. Естеството и функцията на горите се различават значително в рамките на Съюза, като някои видове гори са по-уязвими към изменението на климата поради преки въздействия, например суша, предизвикано от температурата изсъхване на гори или промени в засушаването. Обезлесяването и деградацията на горите допринасят за световната криза в областта на климата, тъй като увеличават емисиите на парникови газове, наред с другото, вследствие на свързаните с това горски пожари, като така капацитетът за поглъщане на въглерод се премахва трайно, намалява се устойчивостта към изменението на климата на засегнатите райони и значително се намалява тяхното биологично разнообразие.

Органичният въглерод в почвата и въглеродните депа на изсъхнала дървесина, голяма част от които захранват въглеродното депо в почвата, са от особено голямо значение и в редица категории за докладване както за действията в областта на климата, така и за опазването на биологичното разнообразие. Както в съобщението на Комисията от 16 юли 2021 г. относно нова стратегия на ЕС за горите за 2030 г. („нова стратегия на ЕС за горите за 2030 г.“), така и в съобщението на Комисията от 17 ноември 2021 г. относно „Стратегия на ЕС за почвите за 2030 г. – Извличане на ползите от здравите почви за хората, храните, природата и климата“ („Стратегия на ЕС за почвите за 2030 г.“), се признава необходимостта от защита и подобряване на качеството на горите и на почвените екосистеми в Съюза и от насърчаване на засилени устойчиви практики за управление, с които може да се увеличи улавянето на въглерод и да се укрепи устойчивостта на горите и на почвите с оглед на кризите в областта на климата и биологичното разнообразие. Торфищата са най-големият сухоземен склад за органичен въглерод и подобряването на управлението и опазването на торфищата е важен аспект, допринасящ за смекчаване на изменението на климата, за опазване на биологичното разнообразие и за опазване на почвата от ерозия.

| (3) | Съобщението на Комисията от 11 декември 2019 г. относно Европейския зелен пакт („Европейски зелен пакт“) предоставя отправната точка за постигане на целта на Съюза за неутралност по отношение на климата най-късно до 2050 г. и целта за постигане на отрицателни емисии след това, както е посочено в член 2, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/1119 на Европейския парламент и на Съвета (4). Европейският зелен пакт съчетава всеобхватен набор от взаимно подсилващи се мерки и инициативи, насочени към постигане на неутралност по отношение на климата в ЕС до 2050 г., и очертава нова стратегия за растеж, която има за цел превръщането на Съюза в справедливо и процъфтяващо общество с модерна, ресурсно ефективна и конкурентоспособна икономика, в която икономическият растеж не зависи от използването на ресурсите. Пактът също така има за цел опазването, съхранението и увеличаването на природния капитал на Съюза, както и защитата на здравето и благосъстоянието на гражданите от свързани с околната среда рискове и въздействия. Същевременно този преход проявява аспекти, свързани с половете, както и оказва особено въздействие върху някои групи в неравностойно положение и върху уязвими групи, например възрастните хора, лицата с увреждания и хората с малцинствен расов или етнически произход. Следователно трябва да се гарантира, че преходът е справедлив и приобщаващ и никой не бива изоставен. |
| --- | --- |

(3)

Съобщението на Комисията от 11 декември 2019 г. относно Европейския зелен пакт („Европейски зелен пакт“) предоставя отправната точка за постигане на целта на Съюза за неутралност по отношение на климата най-късно до 2050 г. и целта за постигане на отрицателни емисии след това, както е посочено в член 2, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/1119 на Европейския парламент и на Съвета (4). Европейският зелен пакт съчетава всеобхватен набор от взаимно подсилващи се мерки и инициативи, насочени към постигане на неутралност по отношение на климата в ЕС до 2050 г., и очертава нова стратегия за растеж, която има за цел превръщането на Съюза в справедливо и процъфтяващо общество с модерна, ресурсно ефективна и конкурентоспособна икономика, в която икономическият растеж не зависи от използването на ресурсите. Пактът също така има за цел опазването, съхранението и увеличаването на природния капитал на Съюза, както и защитата на здравето и благосъстоянието на гражданите от свързани с околната среда рискове и въздействия. Същевременно този преход проявява аспекти, свързани с половете, както и оказва особено въздействие върху някои групи в неравностойно положение и върху уязвими групи, например възрастните хора, лицата с увреждания и хората с малцинствен расов или етнически произход. Следователно трябва да се гарантира, че преходът е справедлив и приобщаващ и никой не бива изоставен.

| (4) | Справянето с предизвикателствата, свързани с климата и с околната среда, както и постигането на целите на Парижкото споразумение, са в основата на Европейския зелен пакт. В своята резолюция от 15 януари 2020 г. относно Европейския зелен пакт (5) Европейският парламент призова за извършване на необходимия преход към климатично неутрално общество най-късно до 2050 г., а в резолюцията си от 28 ноември 2019 г. относно извънредното положение по отношение на климата и околната среда обяви извънредно положение по отношение на климата и околната среда (6). Необходимостта от Европейския зелен пакт и неговото значение се увеличиха допълнително с оглед на много тежките последици от пандемията от COVID-19 за здравето и икономическото благосъстояние на гражданите на Съюза. |
| --- | --- |

(4)

Справянето с предизвикателствата, свързани с климата и с околната среда, както и постигането на целите на Парижкото споразумение, са в основата на Европейския зелен пакт. В своята резолюция от 15 януари 2020 г. относно Европейския зелен пакт (5) Европейският парламент призова за извършване на необходимия преход към климатично неутрално общество най-късно до 2050 г., а в резолюцията си от 28 ноември 2019 г. относно извънредното положение по отношение на климата и околната среда обяви извънредно положение по отношение на климата и околната среда (6). Необходимостта от Европейския зелен пакт и неговото значение се увеличиха допълнително с оглед на много тежките последици от пандемията от COVID-19 за здравето и икономическото благосъстояние на гражданите на Съюза.

| (5) | Важно е да се гарантира, че мерките, предприети за постигане на целите на настоящия регламент, се изпълняват в съответствие с целта за насърчаване на устойчивото развитие, определена в член 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС), като се вземат предвид целите на ООН за устойчиво развитие, Парижкото споразумение и принципът за ненанасяне на значителни вреди, когато е приложимо, по смисъла на член 17 от Регламент (ЕС) 2020/852 на Европейския парламент и на Съвета (7). |
| --- | --- |

(5)

Важно е да се гарантира, че мерките, предприети за постигане на целите на настоящия регламент, се изпълняват в съответствие с целта за насърчаване на устойчивото развитие, определена в член 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС), като се вземат предвид целите на ООН за устойчиво развитие, Парижкото споразумение и принципът за ненанасяне на значителни вреди, когато е приложимо, по смисъла на член 17 от Регламент (ЕС) 2020/852 на Европейския парламент и на Съвета (7).

| (6) | В актуализирания национално определен принос за намаляване на емисиите, представен пред секретариата на РКООНИК на 17 декември 2020 г., Съюзът се ангажира да намали до 2030 г. нетните емисии на парникови газове от цялата икономика на Съюза с най-малко 55% в сравнение с нивата от 1990 г. |
| --- | --- |

(6)

В актуализирания национално определен принос за намаляване на емисиите, представен пред секретариата на РКООНИК на 17 декември 2020 г., Съюзът се ангажира да намали до 2030 г. нетните емисии на парникови газове от цялата икономика на Съюза с най-малко 55% в сравнение с нивата от 1990 г.

| (7) | С приемането на Регламент (ЕС) 2021/1119 Съюзът е заложил в законодателството целта за постигане на баланс между антропогенните емисии по източници от цялата икономика и поглъщанията по поглътители на парникови газове на национално равнище в рамките на Съюза до 2050 г. и, по целесъобразност, за постигане на отрицателни емисии след това. С този регламент се установява обвързващa цел на Съюза за намаляване на вътрешните нетни емисии на парникови газове (емисиите след приспадане на поглъщанията) до 2030 г. с най-малко 55 % в сравнение с нивата от 1990 г. Очаква се всички сектори на икономиката да допринесат за постигането на тази цел, включително секторът на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство („ЗПЗГС“). За да се гарантира, че до 2030 г. се полагат достатъчно усилия за смекчаване на последиците от изменението на климата в други сектори, приносът на нетните поглъщания към целта на Съюза в областта на климата до 2030 г. се ограничава до 225 млн. тона CO2 еквивалент. В контекста на Регламент (ЕС) 2021/1119 Комисията препотвърждава в съответно изявление намерението си да предложи преработване на Регламент (ЕС) 2018/841 на Европейския парламент и на Съвета (8) в съответствие с амбициите за увеличаване до 2030 г. на нетните поглъщания на въглерод в сектора на ЗПЗГС до нива над 300 млн. тона CO2 еквивалент. |
| --- | --- |

(7)

С приемането на Регламент (ЕС) 2021/1119 Съюзът е заложил в законодателството целта за постигане на баланс между антропогенните емисии по източници от цялата икономика и поглъщанията по поглътители на парникови газове на национално равнище в рамките на Съюза до 2050 г. и, по целесъобразност, за постигане на отрицателни емисии след това. С този регламент се установява обвързващa цел на Съюза за намаляване на вътрешните нетни емисии на парникови газове (емисиите след приспадане на поглъщанията) до 2030 г. с най-малко 55 % в сравнение с нивата от 1990 г. Очаква се всички сектори на икономиката да допринесат за постигането на тази цел, включително секторът на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство („ЗПЗГС“). За да се гарантира, че до 2030 г. се полагат достатъчно усилия за смекчаване на последиците от изменението на климата в други сектори, приносът на нетните поглъщания към целта на Съюза в областта на климата до 2030 г. се ограничава до 225 млн. тона CO2 еквивалент. В контекста на Регламент (ЕС) 2021/1119 Комисията препотвърждава в съответно изявление намерението си да предложи преработване на Регламент (ЕС) 2018/841 на Европейския парламент и на Съвета (8) в съответствие с амбициите за увеличаване до 2030 г. на нетните поглъщания на въглерод в сектора на ЗПЗГС до нива над 300 млн. тона CO2 еквивалент.

| (8) | За да се допринесе за засилената амбиция за намаляване на нетните емисии на парниковите газове от най-малко 40% до поне 55% в сравнение с нивата от 1990 г. и за да се гарантира, че секторът на ЗПЗГС има устойчив и предвидим дългосрочен принос към целта на Съюза за неутралност по отношение на климата, следва да се определят обвързващи цели за увеличаване на нетните поглъщания на парникови газове за всяка държава членка в сектора на ЗПЗГС през периода 2026—2030 г., което води до цел от 310 млн. тона CO2 еквивалент на нетните поглъщания за Съюза като цяло през 2030 г. В методологията, използвана за определяне на националните цели за 2030 г., следва да се вземе предвид разликата между целта на равнището на Съюза и докладваните от всяка държава членка в представянето на данни от 2020 г. средни емисии и поглъщания на парникови газове от 2016 г., 2017 г. и 2018 г. и да се отразят текущите резултати от смекчаването на изменението на климата за сектора на ЗПЗГС, както и делът на всяка държава членка от управляваната площ в Съюза, като се вземе предвид капацитетът на въпросната държава членка да подобри резултатите си в сектора чрез практики за управление на земята или промени в земеползването, които да са от полза за климата и биологичното разнообразие. Преизпълнението от страна на държавите членки би допринесло допълнително за постигането на целите на Съюза в областта на климата. |
| --- | --- |

(8)

За да се допринесе за засилената амбиция за намаляване на нетните емисии на парниковите газове от най-малко 40% до поне 55% в сравнение с нивата от 1990 г. и за да се гарантира, че секторът на ЗПЗГС има устойчив и предвидим дългосрочен принос към целта на Съюза за неутралност по отношение на климата, следва да се определят обвързващи цели за увеличаване на нетните поглъщания на парникови газове за всяка държава членка в сектора на ЗПЗГС през периода 2026—2030 г., което води до цел от 310 млн. тона CO2 еквивалент на нетните поглъщания за Съюза като цяло през 2030 г. В методологията, използвана за определяне на националните цели за 2030 г., следва да се вземе предвид разликата между целта на равнището на Съюза и докладваните от всяка държава членка в представянето на данни от 2020 г. средни емисии и поглъщания на парникови газове от 2016 г., 2017 г. и 2018 г. и да се отразят текущите резултати от смекчаването на изменението на климата за сектора на ЗПЗГС, както и делът на всяка държава членка от управляваната площ в Съюза, като се вземе предвид капацитетът на въпросната държава членка да подобри резултатите си в сектора чрез практики за управление на земята или промени в земеползването, които да са от полза за климата и биологичното разнообразие. Преизпълнението от страна на държавите членки би допринесло допълнително за постигането на целите на Съюза в областта на климата.

| (9) | Обвързващите цели за повишената амбиция за нетните емисии и поглъщания на парникови газове за всяка държава членка следва да бъдат определени посредством линейна траектория. Траекторията следва да започва през 2022 г. на средната стойност на емисиите на парникови газове, отчетени от тази държава членка през 2021 г., 2022 г. и 2023 г., и да завършва през 2030 г. в целта, определена за въпросната държава членка. За да се гарантира колективното постигане на целта на Съюза за 2030 г., като същевременно се вземе предвид междугодишната променливост на емисиите и поглъщанията на парникови газове в сектора на ЗПЗГС, е целесъобразно за всяка държава членка да се определи ангажимент за постигане на сбор от нетните емисии и поглъщания на парникови газове за периода 2026—2029 г. („бюджета за периода 2026—2029 г.“) в допълнение към националната цел до 2030 г. |
| --- | --- |

(9)

Обвързващите цели за повишената амбиция за нетните емисии и поглъщания на парникови газове за всяка държава членка следва да бъдат определени посредством линейна траектория. Траекторията следва да започва през 2022 г. на средната стойност на емисиите на парникови газове, отчетени от тази държава членка през 2021 г., 2022 г. и 2023 г., и да завършва през 2030 г. в целта, определена за въпросната държава членка. За да се гарантира колективното постигане на целта на Съюза за 2030 г., като същевременно се вземе предвид междугодишната променливост на емисиите и поглъщанията на парникови газове в сектора на ЗПЗГС, е целесъобразно за всяка държава членка да се определи ангажимент за постигане на сбор от нетните емисии и поглъщания на парникови газове за периода 2026—2029 г. („бюджета за периода 2026—2029 г.“) в допълнение към националната цел до 2030 г.

| (10) | Изложените в членове 6, 7, 8 и 10 от Регламент (ЕС) 2018/841 правила за отчитане са предназначени за определяне на степента, в която резултатите от смекчаването на изменението на климата в сектора на ЗПЗГС могат да допринесат за целта на Съюза до 2030 г. за намаляване на нетните емисии на парникови газове с 40%, която не включва сектора на ЗПЗГС. С цел да се опрости регулаторната рамка за този сектор, настоящите правила за отчитане не следва да се прилагат след 2025 г. и съответствието с националните цели на държавите членки следва да се проверява въз основа на докладваните емисии и поглъщания на парникови газове. Това би предоставило съгласуваност на методологията с Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9), с Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета (10) и с новата цел за намаляване на нетните емисии на парникови газове с най-малко 55%, която включва също сектора на ЗПЗГС. |
| --- | --- |

(10)

Изложените в членове 6, 7, 8 и 10 от Регламент (ЕС) 2018/841 правила за отчитане са предназначени за определяне на степента, в която резултатите от смекчаването на изменението на климата в сектора на ЗПЗГС могат да допринесат за целта на Съюза до 2030 г. за намаляване на нетните емисии на парникови газове с 40%, която не включва сектора на ЗПЗГС. С цел да се опрости регулаторната рамка за този сектор, настоящите правила за отчитане не следва да се прилагат след 2025 г. и съответствието с националните цели на държавите членки следва да се проверява въз основа на докладваните емисии и поглъщания на парникови газове. Това би предоставило съгласуваност на методологията с Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9), с Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета (10) и с новата цел за намаляване на нетните емисии на парникови газове с най-малко 55%, която включва също сектора на ЗПЗГС.

| (11) | На 16 юни 2022 г. Съветът прие препоръка за гарантиране на справедлив преход към неутралност по отношение на климата (11), в която подчерта необходимостта да се предприемат съпътстващи мерки и да се обърне специално внимание на подкрепата за регионите, промишлеността, микро-, малките и средните предприятия, работниците, домакинствата и потребителите, които ще бъдат изправени пред най-големите предизвикателства. Тази препоръка насърчава държавите членки да обмислят набор от мерки в областта на заетостта и преходите на пазара на труда, създаването на работни места и предприемачеството, здравословните и безопасни условия на труд, обществените поръчки, данъчното облагане и системите за социална закрила, основните услуги и жилищното настаняване, както и, наред с другото, с цел да се укрепят равенството между половете, образованието и обучението. |
| --- | --- |

(11)

На 16 юни 2022 г. Съветът прие препоръка за гарантиране на справедлив преход към неутралност по отношение на климата (11), в която подчерта необходимостта да се предприемат съпътстващи мерки и да се обърне специално внимание на подкрепата за регионите, промишлеността, микро-, малките и средните предприятия, работниците, домакинствата и потребителите, които ще бъдат изправени пред най-големите предизвикателства. Тази препоръка насърчава държавите членки да обмислят набор от мерки в областта на заетостта и преходите на пазара на труда, създаването на работни места и предприемачеството, здравословните и безопасни условия на труд, обществените поръчки, данъчното облагане и системите за социална закрила, основните услуги и жилищното настаняване, както и, наред с другото, с цел да се укрепят равенството между половете, образованието и обучението.

| (12) | Като се вземат предвид спецификите на сектора на ЗПЗГС във всяка държава членка, както и фактът, че държавите членки трябва да увеличат резултатите си, за да постигнат своите национални обвързващи цели, на разположение на държавите членки следва да бъдат редица възможности за гъвкавост, включително търговски излишъци и разширяването на специфичните за горите възможности за гъвкавост, като същевременно се зачита екологосъобразността. |
| --- | --- |

(12)

Като се вземат предвид спецификите на сектора на ЗПЗГС във всяка държава членка, както и фактът, че държавите членки трябва да увеличат резултатите си, за да постигнат своите национални обвързващи цели, на разположение на държавите членки следва да бъдат редица възможности за гъвкавост, включително търговски излишъци и разширяването на специфичните за горите възможности за гъвкавост, като същевременно се зачита екологосъобразността.

| (13) | Алтернативни разпоредби за естествени смущения (абиотични и биотични) като пожар, огнище на вредители, бури и екстремни наводнения, за да се преодолее несигурността, дължаща се на естествените процеси в сектора на ЗПЗГС, следва да бъдат налични през 2032 г. за държавите членки, които са направили всичко възможно, за да вземат предвид позициите на Комисията, отправени към тях в контекста на коригиращите действия, въведени с настоящия регламент за изменение, при условие че те са изчерпали всички други възможности за гъвкавост, с които разполагат, въвели са подходящи мерки за намаляване на уязвимостта на своите земи от такива смущения и Съюзът е постигнал целта за 2030 г. за сектора на ЗПЗГС. |
| --- | --- |

(13)

Алтернативни разпоредби за естествени смущения (абиотични и биотични) като пожар, огнище на вредители, бури и екстремни наводнения, за да се преодолее несигурността, дължаща се на естествените процеси в сектора на ЗПЗГС, следва да бъдат налични през 2032 г. за държавите членки, които са направили всичко възможно, за да вземат предвид позициите на Комисията, отправени към тях в контекста на коригиращите действия, въведени с настоящия регламент за изменение, при условие че те са изчерпали всички други възможности за гъвкавост, с които разполагат, въвели са подходящи мерки за намаляване на уязвимостта на своите земи от такива смущения и Съюзът е постигнал целта за 2030 г. за сектора на ЗПЗГС.

| (14) | Освен това следва да се вземат предвид дифузните и дългосрочните последици от изменението на климата, за разлика от естествените смущения, които по същество са по-временни и географски локализирани. Това следва също така да позволи да се отчетат наследените последици от предишни мерки за управление, свързани с дела на органичните почви върху управлявана земя, който е изключително висок в сравнение със средната стойност за Съюза в няколко държави членки. Неизползваните суми за компенсация, предвидени в приложение VII за периода 2021—2030 г., следва да бъдат предоставени за тази цел въз основа на представянето на доказателства на Комисията от съответните държави членки на базата на най-добрите налични научни познания и на обективни, измерими и сравними показатели, например индекса на засушаване, по смисъла на Конвенцията на Организацията на обединените нации за борба с опустиняването в държавите, засегнати от сериозна суша и/или опустиняване, по-специално в Африка (12), определени като съотношение между средногодишните валежи и средногодишната евапотранспирация. Разпределението между държавите членки следва да се извършва въз основа на представените доказателства въз основа на съотношението между количеството от 50 Mt CO2 еквивалент на разположение и общото количество компенсация, поискано от тези държави членки. |
| --- | --- |

(14)

Освен това следва да се вземат предвид дифузните и дългосрочните последици от изменението на климата, за разлика от естествените смущения, които по същество са по-временни и географски локализирани. Това следва също така да позволи да се отчетат наследените последици от предишни мерки за управление, свързани с дела на органичните почви върху управлявана земя, който е изключително висок в сравнение със средната стойност за Съюза в няколко държави членки. Неизползваните суми за компенсация, предвидени в приложение VII за периода 2021—2030 г., следва да бъдат предоставени за тази цел въз основа на представянето на доказателства на Комисията от съответните държави членки на базата на най-добрите налични научни познания и на обективни, измерими и сравними показатели, например индекса на засушаване, по смисъла на Конвенцията на Организацията на обединените нации за борба с опустиняването в държавите, засегнати от сериозна суша и/или опустиняване, по-специално в Африка (12), определени като съотношение между средногодишните валежи и средногодишната евапотранспирация. Разпределението между държавите членки следва да се извършва въз основа на представените доказателства въз основа на съотношението между количеството от 50 Mt CO2 еквивалент на разположение и общото количество компенсация, поискано от тези държави членки.

| (15) | За да се гарантират еднакви условия за прилагането на разпоредбите на Регламент (ЕС) 2018/841 относно определянето на разпределението на годишните емисии и поглъщания на парникови газове за всяка година в периода 2026—2029 г., определени въз основа на линейна траектория, завършваща с целта за 2030 г. за държавите членки, и за приемане на подробни правила относно методологията за представяне на доказателства относно дългосрочните въздействия на изменението на климата, които са извън контрола на държавите членки, и относно въздействието на изключително голям дял органични почви, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) No 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (13). |
| --- | --- |

(15)

За да се гарантират еднакви условия за прилагането на разпоредбите на Регламент (ЕС) 2018/841 относно определянето на разпределението на годишните емисии и поглъщания на парникови газове за всяка година в периода 2026—2029 г., определени въз основа на линейна траектория, завършваща с целта за 2030 г. за държавите членки, и за приемане на подробни правила относно методологията за представяне на доказателства относно дългосрочните въздействия на изменението на климата, които са извън контрола на държавите членки, и относно въздействието на изключително голям дял органични почви, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) No 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (13).

| (16) | Правилата за управление следва да бъдат определени по начин, който насърчава ранните действия за постигане на междинната цел на Съюза в областта на климата за 2030 г. и на целта на Съюза за неутралност по отношение на климата в цялата икономика, като се следва траекторията за периода 2026—2029 г., въведена с настоящия регламент за изменение. Залегналите в Регламент (ЕС) 2018/842 принципи следва да се прилагат с необходимите изменения, заедно с коефициент, който се изчислява по следния начин: 108% от разликата между бюджета на дадена държава членка за периода 2026—2029 г. и съответните отчетени нетни поглъщания ще бъдат добавени към стойността, докладвана за 2030 г. от тази държава членка. Освен това дефицитите, натрупани до 2030 г. от държавите членки, следва да бъдат взети предвид, когато Комисията представя предложения относно периода след 2030 г. |
| --- | --- |

(16)

Правилата за управление следва да бъдат определени по начин, който насърчава ранните действия за постигане на междинната цел на Съюза в областта на климата за 2030 г. и на целта на Съюза за неутралност по отношение на климата в цялата икономика, като се следва траекторията за периода 2026—2029 г., въведена с настоящия регламент за изменение. Залегналите в Регламент (ЕС) 2018/842 принципи следва да се прилагат с необходимите изменения, заедно с коефициент, който се изчислява по следния начин: 108% от разликата между бюджета на дадена държава членка за периода 2026—2029 г. и съответните отчетени нетни поглъщания ще бъдат добавени към стойността, докладвана за 2030 г. от тази държава членка. Освен това дефицитите, натрупани до 2030 г. от държавите членки, следва да бъдат взети предвид, когато Комисията представя предложения относно периода след 2030 г.

| (17) | Съюзът и неговите държави членки са страни по Конвенцията на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации за достъпа до информация, участието на обществеността в процеса на вземането на решения и достъпа до правосъдие по въпроси на околната среда (14) („Конвенцията от Орхус“). Общественият контрол и достъпът до правосъдие са съществени елементи от демократичните ценности на Съюза и инструменти за гарантиране на принципите на правовата държава. |
| --- | --- |

(17)

Съюзът и неговите държави членки са страни по Конвенцията на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации за достъпа до информация, участието на обществеността в процеса на вземането на решения и достъпа до правосъдие по въпроси на околната среда (14) („Конвенцията от Орхус“). Общественият контрол и достъпът до правосъдие са съществени елементи от демократичните ценности на Съюза и инструменти за гарантиране на принципите на правовата държава.

| (18) | За да се даде възможност за бързи и ефективни действия, когато Комисията установи, че дадена държава членка не постига достатъчен напредък по своята цел за 2030 г., като се вземат предвид траекторията, бюджетът за периода 2026—2029 г. и възможностите за гъвкавост съгласно настоящия регламент, следва да се прилага механизъм за коригиращи действия, за да се помогне на тази държава членка да се върне към траекторията за 2030 г., като се гарантира предприемането на допълнителни действия, водещи до увеличаване на нетните поглъщания на парникови газове. |
| --- | --- |

(18)

За да се даде възможност за бързи и ефективни действия, когато Комисията установи, че дадена държава членка не постига достатъчен напредък по своята цел за 2030 г., като се вземат предвид траекторията, бюджетът за периода 2026—2029 г. и възможностите за гъвкавост съгласно настоящия регламент, следва да се прилага механизъм за коригиращи действия, за да се помогне на тази държава членка да се върне към траекторията за 2030 г., като се гарантира предприемането на допълнителни действия, водещи до увеличаване на нетните поглъщания на парникови газове.

| (19) | Инвентаризациите на парникови газове ще се подобрят чрез засилено използване на технологии за мониторинг и по-добри знания. По отношение на държавите членки, които подобряват своята методология за изчисляване на емисиите и поглъщанията, следва да бъде въведена концепция за методологични корекции. Например следните въпроси биха могли да доведат до методологична корекция: промени в методиките за докладване, нови данни или корекции на статистически грешки, включване на нови въглеродни депа или газове, преизчисляване на оценките за минали периоди въз основа на нови научни доказателства в съответствие с Насоките на МКИК от 2006 г. за националните инвентаризации на парниковите газове, включване на нови елементи за докладване и подобрен мониторинг на естествените смущения. Към данните от инвентаризацията на емисиите на парникови газове на тази държава членка следва да се приложи методологична корекция, с цел да се неутрализира ефектът от промените в методологията относно оценката на колективното постигане на целта на Съюза до 2030 г., с оглед зачитане на екологосъобразността. |
| --- | --- |

(19)

Инвентаризациите на парникови газове ще се подобрят чрез засилено използване на технологии за мониторинг и по-добри знания. По отношение на държавите членки, които подобряват своята методология за изчисляване на емисиите и поглъщанията, следва да бъде въведена концепция за методологични корекции. Например следните въпроси биха могли да доведат до методологична корекция: промени в методиките за докладване, нови данни или корекции на статистически грешки, включване на нови въглеродни депа или газове, преизчисляване на оценките за минали периоди въз основа на нови научни доказателства в съответствие с Насоките на МКИК от 2006 г. за националните инвентаризации на парниковите газове, включване на нови елементи за докладване и подобрен мониторинг на естествените смущения. Към данните от инвентаризацията на емисиите на парникови газове на тази държава членка следва да се приложи методологична корекция, с цел да се неутрализира ефектът от промените в методологията относно оценката на колективното постигане на целта на Съюза до 2030 г., с оглед зачитане на екологосъобразността.

| (20) | В Европа националните инвентаризации на горите се използват за предоставяне на информация за оценките на горските екосистемни услуги. Системата за мониторинг на инвентаризацията на горите се различава между отделните държави, тъй като всяка държава разполага със своя система за инвентаризация на горите със собствена методология. В новата стратегия на ЕС за горите за 2030 г. се подчертава необходимостта от стратегическо планиране на горите във всички държави членки въз основа на надежден мониторинг и данни, прозрачно управление и координиран обмен на равнището на Съюза. За тази цел Комисията обяви, че възнамерява да представи законодателно предложение за създаване на интегрирана рамка за мониторинг на горите в целия Съюз. |
| --- | --- |

(20)

В Европа националните инвентаризации на горите се използват за предоставяне на информация за оценките на горските екосистемни услуги. Системата за мониторинг на инвентаризацията на горите се различава между отделните държави, тъй като всяка държава разполага със своя система за инвентаризация на горите със собствена методология. В новата стратегия на ЕС за горите за 2030 г. се подчертава необходимостта от стратегическо планиране на горите във всички държави членки въз основа на надежден мониторинг и данни, прозрачно управление и координиран обмен на равнището на Съюза. За тази цел Комисията обяви, че възнамерява да представи законодателно предложение за създаване на интегрирана рамка за мониторинг на горите в целия Съюз.

| (21) | С цел изменение и допълване на несъществени елементи от Регламент (ЕС) 2018/841 и Регламент (ЕС) 2018/1999 на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз във връзка с допълването на Регламент (ЕС) 2018/841, за да се определят правилата за записване и точно извършване на операциите в Регистъра на Съюза, създаден съгласно член 40 от Регламент (ЕС) 2018/1999, и във връзка с изменението на Регламент (ЕС) 2018/1999, приложение V, част 3, чрез актуализиране на списъка на категориите в съответствие с приложимото законодателство на Съюза. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище, и тези консултации да бъдат проведени в съответствие с принципите, заложени в Междуинституционалното споразумение от 13 април 2016 г. за по-добро законотворчество (15). По-специално, с цел осигуряване на равно участие при подготовката на делегираните актове, Европейският парламент и Съветът получават всички документи едновременно с експертите от държавите членки, като техните експерти получават систематично достъп до заседанията на експертните групи на Комисията, занимаващи се с подготовката на делегираните актове. |
| --- | --- |

(21)

С цел изменение и допълване на несъществени елементи от Регламент (ЕС) 2018/841 и Регламент (ЕС) 2018/1999 на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз във връзка с допълването на Регламент (ЕС) 2018/841, за да се определят правилата за записване и точно извършване на операциите в Регистъра на Съюза, създаден съгласно член 40 от Регламент (ЕС) 2018/1999, и във връзка с изменението на Регламент (ЕС) 2018/1999, приложение V, част 3, чрез актуализиране на списъка на категориите в съответствие с приложимото законодателство на Съюза. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище, и тези консултации да бъдат проведени в съответствие с принципите, заложени в Междуинституционалното споразумение от 13 април 2016 г. за по-добро законотворчество (15). По-специално, с цел осигуряване на равно участие при подготовката на делегираните актове, Европейският парламент и Съветът получават всички документи едновременно с експертите от държавите членки, като техните експерти получават систематично достъп до заседанията на експертните групи на Комисията, занимаващи се с подготовката на делегираните актове.

| (22) | В съобщението на Комисията от 17 септември 2020 г. на тема „Засилване на европейската амбиция в областта на климата за 2030 г.“ са очертани различни пътища и варианти на политиката за постигане на повишената цел на Съюза в областта на климата до 2030 г. В него се подчертава, че постигането на неутралност по отношение на климата ще изисква значително засилване на действията на Съюза във всички сектори на икономиката. Поглътителите на въглерод играят съществена роля в прехода към неутралност по отношение на климата в Съюза, а по-специално секторите на селското и горското стопанство и земеползването могат да имат важен принос в това отношение. Когато Комисията извършва оценка на действието на Регламент (ЕС) 2018/841 като част от прегледа, въведен с настоящия регламент за изменение, и изготвя доклад за Европейския парламент и за Съвета, тя следва да включва настоящите тенденции и бъдещите прогнози за емисиите на парникови газове от селското стопанство, от една страна, и за емисиите и поглъщанията на парникови газове от обработваеми земи, пасища и влажни зони, от друга страна, а също и да проучи регулаторните варианти, за да се гарантира, че те са в съответствие с целта за постигане на дългосрочно намаляване на емисиите на парникови газове във всички сектори на икономиката в съответствие с целта на Съюза за неутралност по отношение на климата и междинните цели в областта на климата. Освен това Комисията следва да обърне специално внимание на последиците от възрастовата структура на горите, включително когато тези последици са свързани с конкретни военни или следвоенни обстоятелства, по научно обоснован, надежден и прозрачен начин и с оглед на гарантирането на дългосрочната устойчивост и адаптивния капацитет на горите.
  Като се вземат предвид колко е важно всеки сектор да допринася по справедлив начин и фактът, че преходът към неутралност по отношение на климата изисква промени в целия спектър на политиките и колективни усилия от всички сектори на икономиката и обществото, както се подчертава в Европейския зелен пакт, Комисията следва да представи законодателни предложения, когато е целесъобразно, за определяне на рамката за периода след 2030 г. |
| --- | --- |

(22)

В съобщението на Комисията от 17 септември 2020 г. на тема „Засилване на европейската амбиция в областта на климата за 2030 г.“ са очертани различни пътища и варианти на политиката за постигане на повишената цел на Съюза в областта на климата до 2030 г. В него се подчертава, че постигането на неутралност по отношение на климата ще изисква значително засилване на действията на Съюза във всички сектори на икономиката. Поглътителите на въглерод играят съществена роля в прехода към неутралност по отношение на климата в Съюза, а по-специално секторите на селското и горското стопанство и земеползването могат да имат важен принос в това отношение. Когато Комисията извършва оценка на действието на Регламент (ЕС) 2018/841 като част от прегледа, въведен с настоящия регламент за изменение, и изготвя доклад за Европейския парламент и за Съвета, тя следва да включва настоящите тенденции и бъдещите прогнози за емисиите на парникови газове от селското стопанство, от една страна, и за емисиите и поглъщанията на парникови газове от обработваеми земи, пасища и влажни зони, от друга страна, а също и да проучи регулаторните варианти, за да се гарантира, че те са в съответствие с целта за постигане на дългосрочно намаляване на емисиите на парникови газове във всички сектори на икономиката в съответствие с целта на Съюза за неутралност по отношение на климата и междинните цели в областта на климата. Освен това Комисията следва да обърне специално внимание на последиците от възрастовата структура на горите, включително когато тези последици са свързани с конкретни военни или следвоенни обстоятелства, по научно обоснован, надежден и прозрачен начин и с оглед на гарантирането на дългосрочната устойчивост и адаптивния капацитет на горите.

Като се вземат предвид колко е важно всеки сектор да допринася по справедлив начин и фактът, че преходът към неутралност по отношение на климата изисква промени в целия спектър на политиките и колективни усилия от всички сектори на икономиката и обществото, както се подчертава в Европейския зелен пакт, Комисията следва да представи законодателни предложения, когато е целесъобразно, за определяне на рамката за периода след 2030 г.

| (23) | Очакваните антропогенни промени във връзка с емисиите и поглъщанията на парникови газове в морската и сладководната среда могат да бъдат значителни и се очаква да варират в бъдеще в резултат на промени в използването, например чрез планираното разширяване на морската енергия, потенциалното увеличаване в производството на аквакултури и нарастващите нива на опазване на природата, необходими с цел постигане на целите на стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г. Понастоящем тези емисии и поглъщания не са включени в стандартните таблици за докладване по РКООНИК. След приемането на методологията за докладване при извършване на прегледа, въведен с настоящия регламент за изменение, Комисията следва да може да взема под внимание докладването относно напредъка, възможността за извършване на анализ и въздействието на разширяването на докладването върху морската и сладководната среда въз основа на най-новите научни доказателства за тези потоци. |
| --- | --- |

(23)

Очакваните антропогенни промени във връзка с емисиите и поглъщанията на парникови газове в морската и сладководната среда могат да бъдат значителни и се очаква да варират в бъдеще в резултат на промени в използването, например чрез планираното разширяване на морската енергия, потенциалното увеличаване в производството на аквакултури и нарастващите нива на опазване на природата, необходими с цел постигане на целите на стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г. Понастоящем тези емисии и поглъщания не са включени в стандартните таблици за докладване по РКООНИК. След приемането на методологията за докладване при извършване на прегледа, въведен с настоящия регламент за изменение, Комисията следва да може да взема под внимание докладването относно напредъка, възможността за извършване на анализ и въздействието на разширяването на докладването върху морската и сладководната среда въз основа на най-новите научни доказателства за тези потоци.

| (24) | С оглед постигане на целта за неутралност по отношение на климата до 2050 г. и целта за постигане на отрицателни емисии след това, от изключително значение е поглъщанията на парникови газове в рамките на Съюза да нарастват непрекъснато, като същевременно се гарантира, че се запазва тяхната трайност. Когато е целесъобразно, може да са необходими технически решения, например биоенергия с улавяне и съхранение на въглерод (BECCS), както и природосъобразни решения за улавяне и съхранение на емисиите на CO2. По-специално отделните земеделски стопани, собственици на земи или гори или управители на гори е необходимо да се насърчават да съхраняват повече въглерод в своите земи и гори, да дават приоритет на основани на екосистемата подходи и на благоприятстващи биологичното разнообразие практики като практики за природосъобразно горско стопанство, земи под угар, възстановяване на запасите от въглерод в горите, разширяване на покритието на агролесовъдството, улавяне на въглерод в почвата и възстановяване на влажните зони, както и други иновативни решения. Подобни стимули подобряват смекчаването на изменението на климата и цялостното намаляване на емисиите във всички сектори в областта на биоикономиката, включително чрез използването на продукти от устойчиво добита дървесина, при пълно зачитане на екологичните принципи, които стимулират биологичното разнообразие и кръговата икономика. Следва да бъде възможно да се обмисли създаването на процес за включване на устойчиви продукти за съхранение на въглерод в обхвата на Регламент (ЕС) 2018/841 в рамките на прегледа, въведен с настоящия регламент за изменение, като се осигури съгласуваност с други екологични цели на Съюза, както и с насоките на МКИК. |
| --- | --- |

(24)

С оглед постигане на целта за неутралност по отношение на климата до 2050 г. и целта за постигане на отрицателни емисии след това, от изключително значение е поглъщанията на парникови газове в рамките на Съюза да нарастват непрекъснато, като същевременно се гарантира, че се запазва тяхната трайност. Когато е целесъобразно, може да са необходими технически решения, например биоенергия с улавяне и съхранение на въглерод (BECCS), както и природосъобразни решения за улавяне и съхранение на емисиите на CO2. По-специално отделните земеделски стопани, собственици на земи или гори или управители на гори е необходимо да се насърчават да съхраняват повече въглерод в своите земи и гори, да дават приоритет на основани на екосистемата подходи и на благоприятстващи биологичното разнообразие практики като практики за природосъобразно горско стопанство, земи под угар, възстановяване на запасите от въглерод в горите, разширяване на покритието на агролесовъдството, улавяне на въглерод в почвата и възстановяване на влажните зони, както и други иновативни решения. Подобни стимули подобряват смекчаването на изменението на климата и цялостното намаляване на емисиите във всички сектори в областта на биоикономиката, включително чрез използването на продукти от устойчиво добита дървесина, при пълно зачитане на екологичните принципи, които стимулират биологичното разнообразие и кръговата икономика. Следва да бъде възможно да се обмисли създаването на процес за включване на устойчиви продукти за съхранение на въглерод в обхвата на Регламент (ЕС) 2018/841 в рамките на прегледа, въведен с настоящия регламент за изменение, като се осигури съгласуваност с други екологични цели на Съюза, както и с насоките на МКИК.

| (25) | Като се има предвид колко е важно да се предостави финансова подкрепа на собствениците или управителите на земи и гори за постигане на целите, определени в настоящия регламент за изменение, при оценката на проектите за актуализации на последно нотифицираните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата съгласно Регламент (ЕС) 2018/1999 Комисията следва да гарантира, че финансовото подпомагане, включително съответният дял от приходите от търгове за квоти по схемата на ЕС за търговия с емисии съгласно Директива 2003/87/ЕО, които се използват за ЗПЗГС, е насочено към политики и мерки, специално разработени за постигане на бюджетите и целите на държавите членки, определени в настоящия регламент за изменение. В своята оценка Комисията следва да обърне специално внимание на насърчаването на екосистемни подходи и на необходимостта да се гарантира трайност на допълнителните поглъщания на парникови газове, като се вземе предвид съществуващото законодателство. |
| --- | --- |

(25)

Като се има предвид колко е важно да се предостави финансова подкрепа на собствениците или управителите на земи и гори за постигане на целите, определени в настоящия регламент за изменение, при оценката на проектите за актуализации на последно нотифицираните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата съгласно Регламент (ЕС) 2018/1999 Комисията следва да гарантира, че финансовото подпомагане, включително съответният дял от приходите от търгове за квоти по схемата на ЕС за търговия с емисии съгласно Директива 2003/87/ЕО, които се използват за ЗПЗГС, е насочено към политики и мерки, специално разработени за постигане на бюджетите и целите на държавите членки, определени в настоящия регламент за изменение. В своята оценка Комисията следва да обърне специално внимание на насърчаването на екосистемни подходи и на необходимостта да се гарантира трайност на допълнителните поглъщания на парникови газове, като се вземе предвид съществуващото законодателство.

| (26) | Определянето на целта на Съюза за 2030 г. се основава на данните от инвентаризацията, докладвани от държавите членки за 2016, 2017 и 2018 г. Надеждността на представените доклади за инвентаризация е от голямо значение. Поради това методологиите, прилагани от държавите членки, следва да бъдат проверявани, ако нетните поглъщания са намалели значително за 2016, 2017 и 2018 г. В съответствие с принципа на прозрачност и за да се повиши доверието в напредъка, постиган в докладването, резултатите от тези проверки следва да бъдат публично достъпни. Въз основа на тези проверки Комисията следва, когато е целесъобразно, да направи предложения, за да гарантира, че Съюзът няма да се отклони от пътя си към постигане на своята цел от 310 Mt нетно поглъщане. |
| --- | --- |

(26)

Определянето на целта на Съюза за 2030 г. се основава на данните от инвентаризацията, докладвани от държавите членки за 2016, 2017 и 2018 г. Надеждността на представените доклади за инвентаризация е от голямо значение. Поради това методологиите, прилагани от държавите членки, следва да бъдат проверявани, ако нетните поглъщания са намалели значително за 2016, 2017 и 2018 г. В съответствие с принципа на прозрачност и за да се повиши доверието в напредъка, постиган в докладването, резултатите от тези проверки следва да бъдат публично достъпни. Въз основа на тези проверки Комисията следва, когато е целесъобразно, да направи предложения, за да гарантира, че Съюзът няма да се отклони от пътя си към постигане на своята цел от 310 Mt нетно поглъщане.

| (27) | С оглед на определянето на траекториите за държавите членки за периода 2026—2029 г. Комисията следва да извърши цялостен преглед, за да провери данните от инвентаризацията на парникови газове за 2021 г., 2022 г. и 2023 г. За тази цел през 2025 г. следва да се извърши цялостен преглед в допълнение към цялостните прегледи, които Комисията трябва да извърши през 2027 г. и 2032 г. в съответствие с член 38 от Регламент (ЕС) 2018/1999. |
| --- | --- |

(27)

С оглед на определянето на траекториите за държавите членки за периода 2026—2029 г. Комисията следва да извърши цялостен преглед, за да провери данните от инвентаризацията на парникови газове за 2021 г., 2022 г. и 2023 г. За тази цел през 2025 г. следва да се извърши цялостен преглед в допълнение към цялостните прегледи, които Комисията трябва да извърши през 2027 г. и 2032 г. в съответствие с член 38 от Регламент (ЕС) 2018/1999.

| (28) | Стойностите за всяка държава членка за покритие от дървесни корони в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/841 следва да бъдат приведени в съответствие със стойностите, докладвани на РКООНИК, или с предвидимите актуализации на тези стойности. |
| --- | --- |

(28)

Стойностите за всяка държава членка за покритие от дървесни корони в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/841 следва да бъдат приведени в съответствие със стойностите, докладвани на РКООНИК, или с предвидимите актуализации на тези стойности.

| (29) | Поради въвеждането на основаните на докладването цели в резултат на настоящия регламент за изменение емисиите и поглъщанията на парникови газове трябва да бъдат изчислени с по-висока степен на точност. Освен това във всички изброени — Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г., съобщението на Комисията от 20 май 2020 г. относно Стратегията „От фермата до трапезата“ за справедлива, здравословна и екологосъобразна продоволствена система, Новата стратегия на ЕС за горите за 2030 г., Стратегията на ЕС за почвите за 2030 г., съобщението на Комисията от 15 декември 2021 г. относно устойчивите въглеродни цикли, Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (16) и съобщението на Комисията от 24 февруари 2021 г. относно „Изграждане на устойчива на климатичните изменения Европа — новата стратегия на ЕС за адаптиране към изменението на климата“ — се изисква засилен мониторинг на земната повърхност, с което ще се спомогне за защитата и увеличаването на устойчивостта на естествените поглъщания на въглерод в целия Съюз. Мониторингът и докладването на емисиите и поглъщанията трябва да бъдат подобрени, като се използват, когато е приложимо, съвременни технологии, налични в рамките на програмите на Съюза, като например „Коперник“, и цифрови данни, събрани в рамките на общата селскостопанска политика, като се прилага двойният преход на зелените и цифровите иновации. |
| --- | --- |

(29)

Поради въвеждането на основаните на докладването цели в резултат на настоящия регламент за изменение емисиите и поглъщанията на парникови газове трябва да бъдат изчислени с по-висока степен на точност. Освен това във всички изброени — Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г., съобщението на Комисията от 20 май 2020 г. относно Стратегията „От фермата до трапезата“ за справедлива, здравословна и екологосъобразна продоволствена система, Новата стратегия на ЕС за горите за 2030 г., Стратегията на ЕС за почвите за 2030 г., съобщението на Комисията от 15 декември 2021 г. относно устойчивите въглеродни цикли, Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (16) и съобщението на Комисията от 24 февруари 2021 г. относно „Изграждане на устойчива на климатичните изменения Европа — новата стратегия на ЕС за адаптиране към изменението на климата“ — се изисква засилен мониторинг на земната повърхност, с което ще се спомогне за защитата и увеличаването на устойчивостта на естествените поглъщания на въглерод в целия Съюз. Мониторингът и докладването на емисиите и поглъщанията трябва да бъдат подобрени, като се използват, когато е приложимо, съвременни технологии, налични в рамките на програмите на Съюза, като например „Коперник“, и цифрови данни, събрани в рамките на общата селскостопанска политика, като се прилага двойният преход на зелените и цифровите иновации.

| (30) | Следва да се въведат разпоредби за картографиране и мониторинг както на място, така и за наблюдение от разстояние, за да се позволи на държавите членки да разполагат с ясна от географска гледна точка информация, така че да могат да определят приоритетните области, които имат потенциал да допринесат за действия в областта на климата. Като част от общото подобрение на мониторинга, докладването и верификацията, работата следва да се съсредоточи и върху хармонизирането и усъвършенстването на базите данни за дейностите и емисионните фактори с цел подобряване на инвентаризациите на парниковите газове. |
| --- | --- |

(30)

Следва да се въведат разпоредби за картографиране и мониторинг както на място, така и за наблюдение от разстояние, за да се позволи на държавите членки да разполагат с ясна от географска гледна точка информация, така че да могат да определят приоритетните области, които имат потенциал да допринесат за действия в областта на климата. Като част от общото подобрение на мониторинга, докладването и верификацията, работата следва да се съсредоточи и върху хармонизирането и усъвършенстването на базите данни за дейностите и емисионните фактори с цел подобряване на инвентаризациите на парниковите газове.

| (31) | Доколкото целите на настоящия регламент, по-специално за адаптиране, в контекста на Регламент (ЕС) 2021/1119, на ангажиментите на държавите членки относно сектора на ЗПЗГС, които допринасят за постигане на целите на Парижкото споразумение и за изпълнение на целта на Съюза за намаляване на емисиите на парникови газове за периода 2021—2030 г., не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки, а поради техния мащаб и въздействие могат да бъдат постигнати по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тези цели. |
| --- | --- |

(31)

Доколкото целите на настоящия регламент, по-специално за адаптиране, в контекста на Регламент (ЕС) 2021/1119, на ангажиментите на държавите членки относно сектора на ЗПЗГС, които допринасят за постигане на целите на Парижкото споразумение и за изпълнение на целта на Съюза за намаляване на емисиите на парникови газове за периода 2021—2030 г., не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки, а поради техния мащаб и въздействие могат да бъдат постигнати по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.

| (32) | Поради това регламенти (ЕС) 2018/841 и (ЕС) 2018/1999 следва да бъдат съответно изменени, |
| --- | --- |

(32)

Поради това регламенти (ЕС) 2018/841 и (ЕС) 2018/1999 следва да бъдат съответно изменени,

ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Регламент (ЕС) 2018/841 се изменя, както следва:

| 1) | Член 1 се заменя със следното:

  „Член 1
  Предмет
  С настоящия регламент се определят правилата относно:






  а) | ангажиментите на държавите членки относно сектора на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (ЗПЗГС), които допринасят за постигането на целите на Парижкото споразумение и изпълнението на целта на Съюза за намаляване на емисиите на парникови газове в периода 2021—2025 г.; |
| --- | --- | --- |

1)

Член 1 се заменя със следното:

„Член 1

Предмет

С настоящия регламент се определят правилата относно:

а)

ангажиментите на държавите членки относно сектора на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (ЗПЗГС), които допринасят за постигането на целите на Парижкото споразумение и изпълнението на целта на Съюза за намаляване на емисиите на парникови газове в периода 2021—2025 г.;

| б) | отчитането на емисиите и поглъщанията на парникови газове от сектора на ЗПЗГС и проверка на спазването от страна на държавите членки на посочените в точка a) ангажименти за периода 2021—2025 г.; |
| --- | --- |

б)

отчитането на емисиите и поглъщанията на парникови газове от сектора на ЗПЗГС и проверка на спазването от страна на държавите членки на посочените в точка a) ангажименти за периода 2021—2025 г.;

| в) | целта на Съюза до 2030 г. за нетни поглъщания на парникови газове в сектора на ЗПЗГС; |
| --- | --- |

в)

целта на Съюза до 2030 г. за нетни поглъщания на парникови газове в сектора на ЗПЗГС;

| г) | целите за нетни поглъщания на парникови газове в сектора на ЗПЗГС за държавите членки за периода 2026—2030 г.“ |
| --- | --- |

г)

целите за нетни поглъщания на парникови газове в сектора на ЗПЗГС за държавите членки за периода 2026—2030 г.“

| 2) | Член 2 се заменя със следното:

  „Член 2
  Обхват

  1.   Настоящият регламент се прилага за емисиите и поглъщанията на парникови газове, изброени в раздел А от приложение I към настоящия регламент, докладвани съгласно член 26, параграф 4 от Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета (*1) и възникващи на териториите на държавите членки в периода 2021 – 2025 г. във всяка от посочените по-долу отчетни категории площи:






  а) | земеползване, докладвано като обработваема площ, пасища, влажни зони, населени места или други площи, които са преобразувани в горска площ („залесена площ“); |
| --- | --- | --- |

2)

Член 2 се заменя със следното:

„Член 2

Обхват

1.   Настоящият регламент се прилага за емисиите и поглъщанията на парникови газове, изброени в раздел А от приложение I към настоящия регламент, докладвани съгласно член 26, параграф 4 от Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета (*1) и възникващи на териториите на държавите членки в периода 2021 – 2025 г. във всяка от посочените по-долу отчетни категории площи:

а)

земеползване, докладвано като обработваема площ, пасища, влажни зони, населени места или други площи, които са преобразувани в горска площ („залесена площ“);

| б) | земеползване, докладвано като горска площ, преобразувана в обработваема площ, пасища, влажни зони, населени места или други площи („обезлесена площ“); |
| --- | --- |

б)

земеползване, докладвано като горска площ, преобразувана в обработваема площ, пасища, влажни зони, населени места или други площи („обезлесена площ“);

| в) | земеползване, докладвано като едно от посочените по-долу („управлявана обработваема площ“):






  i) | обработваема площ, запазваща се като обработваема площ; |
| --- | --- | --- |

в)

земеползване, докладвано като едно от посочените по-долу („управлявана обработваема площ“):

i)

обработваема площ, запазваща се като обработваема площ;

| ii) | пасище, влажна зона, населено място или друга площ, които са преобразувани в обработваема площ; |
| --- | --- |

ii)

пасище, влажна зона, населено място или друга площ, които са преобразувани в обработваема площ;

| iii) | обработваема площ, преобразувана във влажна зона, населено място или друга площ; |
| --- | --- |

iii)

обработваема площ, преобразувана във влажна зона, населено място или друга площ;

| г) | земеползване, докладвано като едно от посочените по-долу („управлявано пасище“):






  i) | пасище, запазващо се като пасище; |
| --- | --- | --- |

г)

земеползване, докладвано като едно от посочените по-долу („управлявано пасище“):

i)

пасище, запазващо се като пасище;

| ii) | обработваема площ, влажна зона, населено място или друга площ, които са преобразувани в пасище; |
| --- | --- |

ii)

обработваема площ, влажна зона, населено място или друга площ, които са преобразувани в пасище;

| iii) | пасище, преобразувано във влажна зона, населено място или друга площ; |
| --- | --- |

iii)

пасище, преобразувано във влажна зона, населено място или друга площ;

| д) | земеползване докладвано като горска площ, запазваща се като горска площ („управлявана горска площ“); |
| --- | --- |

д)

земеползване докладвано като горска площ, запазваща се като горска площ („управлявана горска площ“);

| е) | когато дадена държава членка е уведомила до 31 декември 2020 г. Комисията за намерението си да включи управлявана влажна зона в обхвата на своите ангажименти съгласно член 4, параграф 1 от настоящия регламент, земеползването се докладва като едно от следните („управлявана влажна зона“):






  — | влажна зона, запазваща се като влажна зона, |
| --- | --- | --- |

е)

когато дадена държава членка е уведомила до 31 декември 2020 г. Комисията за намерението си да включи управлявана влажна зона в обхвата на своите ангажименти съгласно член 4, параграф 1 от настоящия регламент, земеползването се докладва като едно от следните („управлявана влажна зона“):

—

влажна зона, запазваща се като влажна зона,

| — | населено място или друга площ, които са преобразувани във влажна зона, |
| --- | --- |

—

населено място или друга площ, които са преобразувани във влажна зона,

| — | влажна зона, преобразувана в населено място или друга площ. |
| --- | --- |

—

влажна зона, преобразувана в населено място или друга площ.

2.   Настоящият регламент се прилага и по отношение на емисии и поглъщания на парникови газове, изброени в раздел А от приложение I към настоящия регламент, докладвани съгласно член 26, параграф 4 от Регламент (ЕС) 2018/1999 и възникващи на териториите на държавите членки в периода 2026—2030 г. във всяка от посочените по-долу категории площи или сектори за докладване:

| а) | горска площ; |
| --- | --- |

а)

горска площ;

| б) | обработваема площ; |
| --- | --- |

б)

обработваема площ;

| в) | пасище; |
| --- | --- |

в)

пасище;

| г) | влажни зони; |
| --- | --- |

г)

влажни зони;

| д) | населени места; |
| --- | --- |

д)

населени места;

| е) | друга площ; |
| --- | --- |

е)

друга площ;

| ж) | продукти от добита дървесина; |
| --- | --- |

ж)

продукти от добита дървесина;

| з) | други; |
| --- | --- |

з)

други;

| и) | атмосферни утайки, |
| --- | --- |

и)

атмосферни утайки,

| й) | излужване и стичане на азот. |
| --- | --- |

й)

излужване и стичане на азот.

(*1)  Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) No 663/2009 и (ЕО) No 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) No 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1).“
  "

*1

| 3) | Член 3 се изменя, както следва:






  а) | точка 9 се заменя със следното:






  „9) | „естествени смущения“ означава всички неантропогенни събития или обстоятелства, които причиняват значителни емисии в сектора на ЗПЗГС, чието настъпване е извън контрола на съответната държава членка и чийто ефект върху емисиите държавата членка обективно няма възможност да ограничи значително, дори след тяхната поява;“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Член 3 се изменя, както следва:

а)

точка 9 се заменя със следното:

„9)

„естествени смущения“ означава всички неантропогенни събития или обстоятелства, които причиняват значителни емисии в сектора на ЗПЗГС, чието настъпване е извън контрола на съответната държава членка и чийто ефект върху емисиите държавата членка обективно няма възможност да ограничи значително, дори след тяхната поява;“;

| б) | добавя се следната точка:






  „11) | „изменение на климата“ означава изменение на климата, пряко или непряко свързано с човешка дейност, което променя състава на глобалната атмосфера и което се явява в допълнение към естествената променливост на климата, наблюдавано за сравними периоди от време.“ |
| --- | --- | --- |

б)

добавя се следната точка:

„11)

„изменение на климата“ означава изменение на климата, пряко или непряко свързано с човешка дейност, което променя състава на глобалната атмосфера и което се явява в допълнение към естествената променливост на климата, наблюдавано за сравними периоди от време.“

| 4) | Член 4 се заменя със следното:

  „Член 4
  Ангажименти и цели

  1.   Всяка държава членка, като вземе предвид възможностите за гъвкавост, предвидени в членове 12, 13 и 13a, гарантира, че за периода 2021—2025 г. емисиите на парникови газове не надхвърлят поглъщанията на парникови газове, изчислени като сбора на общите емисии и на общите поглъщания на нейна територия общо във всички отчетни категории площи, посочени в член 2, параграф 1.


  2.   Целта на Съюза до 2030 г. за нетни поглъщания на парникови газове е 310 млн. тона CO2 еквивалент като сбор от стойностите на нетните емисии и поглъщания на парникови газове на държавите членки през 2030 г., посочени в колона Г от приложение IIa, и се основава на средната стойност от данните им от инвентаризацията на парникови газове за 2016 г., 2017 г. и 2018 г., представени през 2020 г.


  3.   Всяка държава членка, като взема предвид възможностите за гъвкавост, предвидени в членове 12 и 13б, гарантира, че сборът на нейните емисии и поглъщания на парникови газове на нейната територия и във всички категории площи за докладване, посочени в член 2, параграф 2, букви а)—й), докладвани за 2030 г. в нейните данни от инвентаризацията на парникови газове, представени през 2032 г., в сравнение със средната стойност на нейните данни от инвентаризацията на парникови газове за 2016 г., 2017 г. и 2018 г., представени през 2032 г., не надхвърля целта, посочена за тази държава членка в колона В от приложение IIа.


  4.   Всяка държава членка гарантира, че сборът от разликите между следните точки за всяка година през периода 2026—2029 г. не надхвърля бюджета за периода 2026—2029 г.:






  а) | емисиите и поглъщанията на парникови газове на нейна територия и във всички категории площи за докладване, посочени в член 2, параграф 2, букви а)—й); и |
| --- | --- | --- |

4)

Член 4 се заменя със следното:

„Член 4

Ангажименти и цели

1.   Всяка държава членка, като вземе предвид възможностите за гъвкавост, предвидени в членове 12, 13 и 13a, гарантира, че за периода 2021—2025 г. емисиите на парникови газове не надхвърлят поглъщанията на парникови газове, изчислени като сбора на общите емисии и на общите поглъщания на нейна територия общо във всички отчетни категории площи, посочени в член 2, параграф 1.

2.   Целта на Съюза до 2030 г. за нетни поглъщания на парникови газове е 310 млн. тона CO2 еквивалент като сбор от стойностите на нетните емисии и поглъщания на парникови газове на държавите членки през 2030 г., посочени в колона Г от приложение IIa, и се основава на средната стойност от данните им от инвентаризацията на парникови газове за 2016 г., 2017 г. и 2018 г., представени през 2020 г.

3.   Всяка държава членка, като взема предвид възможностите за гъвкавост, предвидени в членове 12 и 13б, гарантира, че сборът на нейните емисии и поглъщания на парникови газове на нейната територия и във всички категории площи за докладване, посочени в член 2, параграф 2, букви а)—й), докладвани за 2030 г. в нейните данни от инвентаризацията на парникови газове, представени през 2032 г., в сравнение със средната стойност на нейните данни от инвентаризацията на парникови газове за 2016 г., 2017 г. и 2018 г., представени през 2032 г., не надхвърля целта, посочена за тази държава членка в колона В от приложение IIа.

4.   Всяка държава членка гарантира, че сборът от разликите между следните точки за всяка година през периода 2026—2029 г. не надхвърля бюджета за периода 2026—2029 г.:

а)

емисиите и поглъщанията на парникови газове на нейна територия и във всички категории площи за докладване, посочени в член 2, параграф 2, букви а)—й); и

| б) | средната стойност на нейните данни от инвентаризацията на парникови газове за 2021 г., 2022 г. и 2023 г., представени през 2032 г. |
| --- | --- |

б)

средната стойност на нейните данни от инвентаризацията на парникови газове за 2021 г., 2022 г. и 2023 г., представени през 2032 г.

Бюджетът за 2026—2029 г. за тази държава членка се определя като сбор от разликите за всяка година през периода 2026—2029 г. между:

| а) | годишни пределно допустими стойности за емисиите и поглъщанията на парникови газове за тези години, установени въз основа на линейна траектория към 2030 г.; и |
| --- | --- |

а)

годишни пределно допустими стойности за емисиите и поглъщанията на парникови газове за тези години, установени въз основа на линейна траектория към 2030 г.; и

| б) | средната стойност на нейните данни от инвентаризацията на парникови газове за 2021 г., 2022 г. и 2023 г., представени през 2025 г. |
| --- | --- |

б)

средната стойност на нейните данни от инвентаризацията на парникови газове за 2021 г., 2022 г. и 2023 г., представени през 2025 г.

Линейната траектория на дадена държава членка започва през 2022 г. със средната стойност на данните от инвентаризацията на парникови газове за 2021 г., 2022 г. и 2023 г. и като крайна точка за 2030 г. – стойността, получена чрез добавяне на стойността, определена за тази държава членка в колона В от приложение IIa, към средната стойност на данните от инвентаризацията на парникови газове за 2016 г., 2017 г. и 2018 г.

Бюджетът за 2026—2029 г. се определя въз основа на данните от инвентаризацията на парникови газове, представени през 2025 г., и спазването на този бюджет се оценява въз основа на данните от инвентаризацията на парникови газове, представени през 2032 г.

5.   Комисията приема актове за изпълнение, в които годишните пределно допустими стойности за всяка година от периода 2026—2029 г. се определят въз основа на линейна траектория на нетните поглъщания на парникови газове за всяка държава членка, определени в тонове CO2 еквивалент. Тези национални траектории се основават на докладваната от всяка държава членка средна стойност на данните от инвентаризацията на парникови газове за 2021 г., 2022 г. и 2023 г.

Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 16а от настоящия регламент. За целите на тези актове за изпълнение Комисията извършва цялостен преглед на най-актуалните данни от националните инвентаризации, представени от държавите членки съгласно член 26, параграф 4 от Регламент (ЕС) 2018/1999.

6.   Когато приемат политики за изпълнение на своите ангажименти, цели и бюджети, посочени в настоящия член, държавите членки вземат предвид необходимостта от гарантиране на честен и социално справедлив преход за всички. Комисията може да издаде насоки в подкрепа на държавите членки в това отношение.“

| 5) | В член 5 параграф 1 се заменя със следното:

  „1.   Всяка държава членка изготвя и води отчети, които точно отразяват емисиите и поглъщанията, дължащи се на отчетните категории площи, посочени в член 2. Държавите членки гарантират, че техните отчети и другите данни, предоставени съгласно настоящия регламент, са точни, пълни, последователни, публично достъпни, сравними и прозрачни. Държавите членки отбелязват емисиите с положителен знак (+), а поглъщанията – с отрицателен знак (–).“ |
| --- | --- |

5)

В член 5 параграф 1 се заменя със следното:

„1.   Всяка държава членка изготвя и води отчети, които точно отразяват емисиите и поглъщанията, дължащи се на отчетните категории площи, посочени в член 2. Държавите членки гарантират, че техните отчети и другите данни, предоставени съгласно настоящия регламент, са точни, пълни, последователни, публично достъпни, сравними и прозрачни. Държавите членки отбелязват емисиите с положителен знак (+), а поглъщанията – с отрицателен знак (–).“

| 6) | В член 6 параграфи 1 и 2 се заменят със следното:

  „1.   Държавите членки отчитат емисиите и поглъщанията, дължащи се на залесени площи и обезлесени площи, изчислени като общи емисии и общи поглъщания за всяка от годините в периода 2021—2025 г.


  2.   Чрез дерогация от член 5, параграф 3 и не по-късно от 2025 г., когато земеползването е преобразувано от обработваема площ, пасище, влажна зона, населено място или друга площ в горска площ, държава членка може да промени категорията на такава площ от „площ, преобразувана в горска площ“ в категория „горска площ, запазваща се като горска площ“, 30 години след датата на това преобразуване, когато такава промяна е надлежно обоснована въз основа на ръководствата на МКИК.“ |
| --- | --- |

6)

В член 6 параграфи 1 и 2 се заменят със следното:

„1.   Държавите членки отчитат емисиите и поглъщанията, дължащи се на залесени площи и обезлесени площи, изчислени като общи емисии и общи поглъщания за всяка от годините в периода 2021—2025 г.

2.   Чрез дерогация от член 5, параграф 3 и не по-късно от 2025 г., когато земеползването е преобразувано от обработваема площ, пасище, влажна зона, населено място или друга площ в горска площ, държава членка може да промени категорията на такава площ от „площ, преобразувана в горска площ“ в категория „горска площ, запазваща се като горска площ“, 30 години след датата на това преобразуване, когато такава промяна е надлежно обоснована въз основа на ръководствата на МКИК.“

| 7) | В член 7 параграфи 1, 2 и 3 се заменят със следното:

  „1.   Всяка държава членка отчита емисиите и поглъщанията, дължащи се на управлявани обработваеми площи, изчислени, като от емисиите и поглъщанията в периода 2021—2025 г. се извади петкратната стойност на средните годишни емисии и поглъщания на държавата членка, дължащи се на управлявани обработваеми площи в базовия период 2005—2009 г.


  2.   Всяка държава членка отчита емисиите и поглъщанията, дължащи се на управлявани пасища, изчислени, като от емисиите и поглъщанията в периода 2021—2025 г. се извади петкратната стойност на средните годишни емисии и поглъщания на държавата членка, дължащи се на управлявани пасища в базовия период 2005—2009 г.


  3.   В периода 2021—2025 г. всяка държава членка, която включва управлявани влажни зони в обхвата на ангажиментите си, отчита емисиите и поглъщанията, дължащи се на управлявани влажни зони, изчислени, като от емисиите и поглъщанията в този период се извади петкратната стойност на средните годишни емисии и поглъщания на държавата членка, дължащи се на управлявани влажни зони в базовия период 2005—2009 г.“ |
| --- | --- |

7)

В член 7 параграфи 1, 2 и 3 се заменят със следното:

„1.   Всяка държава членка отчита емисиите и поглъщанията, дължащи се на управлявани обработваеми площи, изчислени, като от емисиите и поглъщанията в периода 2021—2025 г. се извади петкратната стойност на средните годишни емисии и поглъщания на държавата членка, дължащи се на управлявани обработваеми площи в базовия период 2005—2009 г.

2.   Всяка държава членка отчита емисиите и поглъщанията, дължащи се на управлявани пасища, изчислени, като от емисиите и поглъщанията в периода 2021—2025 г. се извади петкратната стойност на средните годишни емисии и поглъщания на държавата членка, дължащи се на управлявани пасища в базовия период 2005—2009 г.

3.   В периода 2021—2025 г. всяка държава членка, която включва управлявани влажни зони в обхвата на ангажиментите си, отчита емисиите и поглъщанията, дължащи се на управлявани влажни зони, изчислени, като от емисиите и поглъщанията в този период се извади петкратната стойност на средните годишни емисии и поглъщания на държавата членка, дължащи се на управлявани влажни зони в базовия период 2005—2009 г.“

| 8) | Член 8 се изменя, както следва:






  а) | параграф 1 се заменя със следното:

  „1.   Всяка държава членка отчита емисиите и поглъщанията, дължащи се на управлявани горски площи, изчислени, като от емисиите и поглъщанията в периода 2021—2025 г. се извади петкратната стойност на референтното ниво за горите на съответната държава членка.“
  ; |
| --- | --- | --- |

8)

Член 8 се изменя, както следва:

а)

параграф 1 се заменя със следното:

„1.   Всяка държава членка отчита емисиите и поглъщанията, дължащи се на управлявани горски площи, изчислени, като от емисиите и поглъщанията в периода 2021—2025 г. се извади петкратната стойност на референтното ниво за горите на съответната държава членка.“

| б) | параграф 3 се заменя със следното:

  „3.   Държавите членки представят на Комисията своите национални отчетни планове за горите, включващи предложено референтно ниво за горите, до 31 декември 2018 г. за периода 2021—2025 г. Националният отчетен план за горите съдържа всички елементи, изброени в приложение IV, раздел Б, и се публикува, включително в интернет.“
  ; |
| --- | --- |

б)

параграф 3 се заменя със следното:

„3.   Държавите членки представят на Комисията своите национални отчетни планове за горите, включващи предложено референтно ниво за горите, до 31 декември 2018 г. за периода 2021—2025 г. Националният отчетен план за горите съдържа всички елементи, изброени в приложение IV, раздел Б, и се публикува, включително в интернет.“

| в) | параграфи 7—10 се заменят със следното:

  „7.   При необходимост, въз основа на техническите оценки, извършени съгласно параграф 6, първа алинея, и, когато е приложимо, на техническите препоръки, издадени съгласно параграф 6, втора алинея, държавите членки съобщават на Комисията своите преразгледани предложения за референтни нива за горите до 31 декември 2019 г. за периода 2021—2025 г. Комисията публикува предложените референтни нива за горите, съобщени от държавите членки.


  8.   Въз основа на предложените референтни нива за горите, представени от държавите членки, на техническата оценка, извършена съгласно параграф 6 от настоящия член, и, когато е приложимо, на преразгледаното предложение за референтно ниво за горите, представено съгласно параграф 7 от настоящия член, Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 16 за изменение на приложение IV с оглед определяне на референтните нива за горите, които да се прилагат от държавите членки за периода 2021—2025 г.


  9.   Ако дадена държава членка не представи своето референтно ниво за горите на Комисията до датите, посочени в параграф 3 от настоящия член, и, когато е приложимо, параграф 7 от настоящия член, Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 16 за изменение на приложение IV с оглед определяне на референтното ниво за горите, което да се прилага от посочената държава членка за периода 2021—2025 г, въз основа на евентуалните технически оценки, извършени съгласно параграф 6 от настоящия член.


  10.   Делегираните актове, посочени в параграфи 8 и 9, се приемат до 31 октомври 2020 г. за периода 2021—2025 г.“ |
| --- | --- |

в)

параграфи 7—10 се заменят със следното:

„7.   При необходимост, въз основа на техническите оценки, извършени съгласно параграф 6, първа алинея, и, когато е приложимо, на техническите препоръки, издадени съгласно параграф 6, втора алинея, държавите членки съобщават на Комисията своите преразгледани предложения за референтни нива за горите до 31 декември 2019 г. за периода 2021—2025 г. Комисията публикува предложените референтни нива за горите, съобщени от държавите членки.

8.   Въз основа на предложените референтни нива за горите, представени от държавите членки, на техническата оценка, извършена съгласно параграф 6 от настоящия член, и, когато е приложимо, на преразгледаното предложение за референтно ниво за горите, представено съгласно параграф 7 от настоящия член, Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 16 за изменение на приложение IV с оглед определяне на референтните нива за горите, които да се прилагат от държавите членки за периода 2021—2025 г.

9.   Ако дадена държава членка не представи своето референтно ниво за горите на Комисията до датите, посочени в параграф 3 от настоящия член, и, когато е приложимо, параграф 7 от настоящия член, Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 16 за изменение на приложение IV с оглед определяне на референтното ниво за горите, което да се прилага от посочената държава членка за периода 2021—2025 г, въз основа на евентуалните технически оценки, извършени съгласно параграф 6 от настоящия член.

10.   Делегираните актове, посочени в параграфи 8 и 9, се приемат до 31 октомври 2020 г. за периода 2021—2025 г.“

| 9) | Член 10 се изменя, както следва:






  а) | параграф 1 се заменя със следното:

  „1.   В края на периода 2021—2025 г. държавите членки могат да изключат от своите отчети за залесени площи и управлявани горски площи емисиите на парникови газове, дължащи се на естествени смущения, които надхвърлят средните емисии, причинени от естествени смущения за периода 2001—2020 г., с изключение на големите статистически отклонения („фоново ниво“). Това фоново ниво се изчислява в съответствие с разпоредбите на настоящия член и приложение VI.“
  ; |
| --- | --- | --- |

9)

Член 10 се изменя, както следва:

а)

параграф 1 се заменя със следното:

„1.   В края на периода 2021—2025 г. държавите членки могат да изключат от своите отчети за залесени площи и управлявани горски площи емисиите на парникови газове, дължащи се на естествени смущения, които надхвърлят средните емисии, причинени от естествени смущения за периода 2001—2020 г., с изключение на големите статистически отклонения („фоново ниво“). Това фоново ниво се изчислява в съответствие с разпоредбите на настоящия член и приложение VI.“

| б) | в параграф 2, точка б) годината „2030“ се заменя с „2025“ |
| --- | --- |

б)

в параграф 2, точка б) годината „2030“ се заменя с „2025“

| 10) | Членове 11, 12 и 13 се заменят със следното:

  „Член 11
  Възможности за гъвкавост и управление

  1.   Дадена държава членка може да използва:






  а) | общите възможности за гъвкавост по член 12; и |
| --- | --- | --- |

10)

Членове 11, 12 и 13 се заменят със следното:

„Член 11

Възможности за гъвкавост и управление

1.   Дадена държава членка може да използва:

а)

общите възможности за гъвкавост по член 12; и

| б) | за да спази ангажимента, целта и бюджета в съответствие с член 4, възможностите за гъвкавост по членове 13 и 13б. |
| --- | --- |

б)

за да спази ангажимента, целта и бюджета в съответствие с член 4, възможностите за гъвкавост по членове 13 и 13б.

Освен посочените в първа алинея възможности за гъвкавост Финландия може да използва допълнителна компенсация съгласно член 13а.

2.   Ако дадена държава членка не е в съответствие с изискванията за мониторинг, определени в член 26 от Регламент (ЕС) 2018/1999, централният администратор, определен съгласно член 20 от Директива 2003/87/ЕО („централният администратор“) временно забранява на тази държава членка да прехвърля емисии съгласно член 12, параграф 2 от настоящия регламент или да използва възможността за гъвкавост на управляваната горска площ съгласно член 13 от настоящия регламент. Комисията може да предостави и допълнителна техническа подкрепа на тази държава членка.

Член 12

Общи възможности за гъвкавост

1.   Когато в периода 2021—2025 г. общите емисии надвишават общите поглъщания в дадена държава членка или, в периода 2026—2030 г., разликата между сбора на емисиите и поглъщанията на парникови газове на територията на дадена държава членка и задължението, целта или бюджета, определени за тази държава членка в съответствие с член 4 от настоящия регламент, е положително число, и тази държава членка е избрала да използва своята възможност за гъвкавост и е поискала да заличи годишно разпределените количества емисии съгласно Регламент (ЕС) 2018/842, количеството на заличените разпределени количества емисии се взема предвид по отношение на спазването от държавата членка съответно на нейното задължение, цел или бюджет, посочен в съответствие с член 4 от настоящия регламент.

2.   Доколкото в периода 2021—2025 г. общите поглъщания надвишават общите емисии в дадена държава членка или, в периода 2026—2030 г., разликата между сбора на емисиите и поглъщанията на парникови газове на територията на дадена държава членка и задължението, целта или бюджета, определени за тази държава членка в съответствие с член 4 от настоящия регламент, е отрицателно число, и след приспадане на всички количества, взети предвид съгласно член 7 от Регламент (ЕС) 2018/842, тази държава членка може да прехвърли оставащото количество поглъщания на друга държава членка. Прехвърленото количество се взема под внимание при оценяване на спазването от страна на приемащата държава членка съответно на нейното задължение, цел или бюджет, посочен в съответствие с член 4 от настоящия регламент.

3.   С цел да се избегне двойното отчитане, количеството нетни поглъщания, взето предвид съгласно член 7 от Регламент (ЕС) 2018/842, се изважда от количеството на тази държава членка, налично за прехвърляне на друга държава членка съгласно параграф 2 от настоящия член.

4.   Държавите членки следва да използват приходите или тяхната финансова равностойност, получени от прехвърлянето съгласно параграф 2 на годишно разпределени количества емисии, за борба с изменението на климата в Съюза или в трети държави. Държавите членки информират Комисията за действията, предприети в съответствие с настоящия параграф, и оповестяват публично тази информация в леснодостъпна форма.

5.   Всяко прехвърляне съгласно параграф 2 може да бъде в резултат на проект или програма за намаляване на емисиите на парникови газове, изпълнявани в продаващата държава членка и заплатени от получаващата държава членка, като се избягва двойното отчитане и се осигурява проследимост.

Член 13

Възможност за гъвкавост за управляваните горски земи

1.   Когато в периода 2021—2025 г. в дадена държава членка общите емисии надвишават общите поглъщания в отчетните категории площи, посочени в член 2, параграф 1, отчетени съгласно настоящия регламент, тази държава членка може да използва предвидената в настоящия член възможност за гъвкавост за управляваните горски площи с оглед спазването на член 4, параграф 1.

2.   Когато в периода 2021—2025 г. резултатът от изчислението по член 8, параграф 1 е положително число, съответната държава членка има право да компенсира емисиите, съответстващи на резултата от това изчисление, ако са изпълнени следните условия:

| а) | държавата членка е включила в своята стратегия, представена в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) 2018/1999, текущи или планирани специфични мерки, с които се гарантират съхранението или, ако е целесъобразно, увеличаването на поглътителите и резервоарите от гори, както и информация относно въздействието на тези мерки върху съответните цели във връзка с околната среда, включително, наред с другото, защитата на биологичното разнообразие и приспособяването към природните смущения; и |
| --- | --- |

а)

държавата членка е включила в своята стратегия, представена в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) 2018/1999, текущи или планирани специфични мерки, с които се гарантират съхранението или, ако е целесъобразно, увеличаването на поглътителите и резервоарите от гори, както и информация относно въздействието на тези мерки върху съответните цели във връзка с околната среда, включително, наред с другото, защитата на биологичното разнообразие и приспособяването към природните смущения; и

| б) | общите емисии в рамките на Съюза не надвишават общите поглъщания в отчетните категории площи, посочени в член 2, параграф 1 от настоящия регламент за периода 2021—2025 г. |
| --- | --- |

б)

общите емисии в рамките на Съюза не надвишават общите поглъщания в отчетните категории площи, посочени в член 2, параграф 1 от настоящия регламент за периода 2021—2025 г.

Когато преценява дали в рамките на Съюза общите емисии надвишават общите поглъщания, посочени в първа алинея, буква б) от настоящия параграф, Комисията гарантира, че се избягва двойното отчитане от държавите членки, по-специално при използването на възможностите за гъвкавост, предвидени в член 12 от настоящия регламент и член 7, параграф 1 или член 9, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2018/842.

3.   Посочената в параграф 2 компенсация може да обхване само поглъщанията, отчетени като емисии съгласно референтното ниво за горите на тази държава членка, и за периода 2021—2025 г. не надхвърля 50% от максималния размер на компенсацията за съответната държава членка, определена в приложение VII.

4.   Държавите членки представят на Комисията доказателства относно въздействието на естествените смущения, изчислени съгласно приложение VI, и мерките, които планират да приемат за предотвратяване или смекчаване на подобни въздействия в бъдеще, за да бъдат допуснати до компенсация за останалите поглъщания, отчетени като емисии съгласно своето референтно ниво за горите, до пълния размер на компенсацията за периода 2021—2025 г., неизползвана от другите държави членки, определен в приложение VII. Когато искането за компенсация надвишава размера на неизползваната компенсация, която се предоставя, тази неизползвана компенсация се разпределя пропорционално между съответните държави членки. Комисията оповестява публично представените от държавата членка доказателства.“

| 11) | Вмъкват се следните членове:

  „Член 13а
  Допълнителна компенсация

  1.   В периода 2021—2025 г. Финландия може да компенсира допълнително до 5 млн. тона отчетени емисии на CO2 еквивалент съгласно отчетните категории площи „управлявана горска площ“, „обезлесена площ“, „управлявана обработваема площ“ и „управлявано пасище“, ако са изпълнени следните условия:






  а) | в своята стратегия, представена в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) 2018/1999, Финландия е включила текущи или планирани специфични мерки за гарантиране на съхранението или, ако е целесъобразно, увеличаването на поглътителите и резервоарите от гори; |
| --- | --- | --- |

11)

Вмъкват се следните членове:

„Член 13а

Допълнителна компенсация

1.   В периода 2021—2025 г. Финландия може да компенсира допълнително до 5 млн. тона отчетени емисии на CO2 еквивалент съгласно отчетните категории площи „управлявана горска площ“, „обезлесена площ“, „управлявана обработваема площ“ и „управлявано пасище“, ако са изпълнени следните условия:

а)

в своята стратегия, представена в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) 2018/1999, Финландия е включила текущи или планирани специфични мерки за гарантиране на съхранението или, ако е целесъобразно, увеличаването на поглътителите и резервоарите от гори;

| б) | общите емисии в рамките на Съюза не надвишават общите поглъщания в отчетните категории площи, посочени в член 2, параграф 1 от настоящия регламент, в периода 2021—2025 г. |
| --- | --- |

б)

общите емисии в рамките на Съюза не надвишават общите поглъщания в отчетните категории площи, посочени в член 2, параграф 1 от настоящия регламент, в периода 2021—2025 г.

Когато преценява дали в рамките на Съюза общите емисии надвишават общите поглъщания, посочени в първа алинея, буква б) от настоящия параграф, Комисията гарантира, че се избягва двойното отчитане от държавите членки, по-специално при използването на възможностите за гъвкавост, предвидени в членове 12 и 13 от настоящия регламент и член 7, параграф 1 или член 9, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2018/842.

2.   Допълнителната компенсация е ограничена до:

| а) | размера, надвишаващ наличните за Финландия в периода 2021—2025 г. възможности за гъвкавост на управляваните горски площи съгласно член 13; |
| --- | --- |

а)

размера, надвишаващ наличните за Финландия в периода 2021—2025 г. възможности за гъвкавост на управляваните горски площи съгласно член 13;

| б) | емисиите, възникнали от историческата промяна от горска площ в друга категория земеползване, настъпила не по-късно от 31 декември 2017 г.; |
| --- | --- |

б)

емисиите, възникнали от историческата промяна от горска площ в друга категория земеползване, настъпила не по-късно от 31 декември 2017 г.;

| в) | сумата, необходима за спазване на член 4. |
| --- | --- |

в)

сумата, необходима за спазване на член 4.

3.   Допълнителната компенсация не подлежи на прехвърляне съгласно член 12 от настоящия регламент или член 7 от Регламент (ЕС) 2018/842.

4.   Всички неизползвани допълнителни компенсации от посочения в параграф 1 размер от 5 млн. тона CO2 еквивалент се отменят.

5.   Централният администратор отразява операциите, необходими за целите на параграф 2, буква а) и параграфи 3 и 4 от настоящия член, в регистъра на Съюза, създаден съгласно член 40 от Регламент (ЕС) 2018/1999 („регистър на Съюза“).

Член 13б

Механизъм за земеползване за периода 2026—2030 г.

1.   В регистъра на Съюза се създава механизъм за земеползване, който съответства на до 178 млн. тона CO2 еквивалент, при условие че е изпълнена целта на Съюза, посочена в член 4, параграф 2. Механизмът за земеползване се предоставя в допълнение към възможностите за гъвкавост, предвидени в член 12.

2.   Когато в периода 2026—2030 г., след като държавата членка е положила всички усилия да вземе под внимание становищата на Комисията, отправени до нея съгласно член 13г, разликата между сбора на емисиите и поглъщанията на парникови газове на територията на дадена държава членка и във всички категории площи за докладване, посочени в член 2, параграф 2, букви а)—й), и съответната цел, определена за тази държава членка в съответствие с член 4, параграф 3, или бюджетът, определен за тази държава членка в съответствие с член 4, параграф 4, е положително число, отчетено и докладвано в съответствие с настоящия регламент, тази държава членка може да използва посочения в настоящия член механизъм, за да постигне целта си, определена съгласно член 4, параграф 3, или бюджета си, определен съгласно член 4, параграф 4.

3.   Когато в периода 2026—2030 г. резултатът от едното или двете изчисления, посочени в параграф 2, е положително число, държавата членка има право да използва механизма, определен в настоящия член, за да компенсира нетните емисии или нетните поглъщания, или и двете, отчетени като емисии спрямо целта, определена за тази държава членка в съответствие с член 4, параграф 3, или спрямо бюджета, определен за тази държава членка в съответствие с член 4, параграф 4, или и двете, ако са изпълнени следните условия:

| а) | в своя актуализиран интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, представен съгласно член 14 от Регламент (ЕС) 2018/1999, държавата членка е включила текущи или планирани специфични мерки за гарантиране на съхранението или, ако е целесъобразно, увеличаването на всички поглътители и резервоари от площи, и намаляването на уязвимостта на площта към естествени смущения; |
| --- | --- |

а)

в своя актуализиран интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, представен съгласно член 14 от Регламент (ЕС) 2018/1999, държавата членка е включила текущи или планирани специфични мерки за гарантиране на съхранението или, ако е целесъобразно, увеличаването на всички поглътители и резервоари от площи, и намаляването на уязвимостта на площта към естествени смущения;

| б) | държавата членка е изчерпала наличната възможност за гъвкавост съгласно член 12, параграф 1 от настоящия регламент; |
| --- | --- |

б)

държавата членка е изчерпала наличната възможност за гъвкавост съгласно член 12, параграф 1 от настоящия регламент;

| в) | разликата в Съюза между годишния сбор на всички емисии и поглъщания на парникови газове на неговата територия и във всички категории площи за докладване, посочени в член 2, параграф 2, букви а)—й), и целта на Съюза от 310 млн. тона CO2 еквивалент на нетни поглъщания е отрицателно число през 2030 г.
  Когато оценява дали в рамките на Съюза условието, посочено в буква в), първа алинея от настоящия параграф, е изпълнено, Комисията включва до 30%, но не повече от 20 Mt CO2 еквивалент, от неизползвания излишък по ангажиментите на държавите членки съгласно член 4, параграф 1 за периода 2021—2025 г., при условие че една или повече държави членки представят на Комисията доказателства относно въздействието на природните смущения в съответствие с параграф 5 от настоящия член. Комисията гарантира, че държавите членки ще избегнат двойното отчитане, по-специално при използването на възможностите за гъвкавост, предвидени в член 12 от настоящия регламент и член 7, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2018/842. |
| --- | --- |

в)

разликата в Съюза между годишния сбор на всички емисии и поглъщания на парникови газове на неговата територия и във всички категории площи за докладване, посочени в член 2, параграф 2, букви а)—й), и целта на Съюза от 310 млн. тона CO2 еквивалент на нетни поглъщания е отрицателно число през 2030 г.

Когато оценява дали в рамките на Съюза условието, посочено в буква в), първа алинея от настоящия параграф, е изпълнено, Комисията включва до 30%, но не повече от 20 Mt CO2 еквивалент, от неизползвания излишък по ангажиментите на държавите членки съгласно член 4, параграф 1 за периода 2021—2025 г., при условие че една или повече държави членки представят на Комисията доказателства относно въздействието на природните смущения в съответствие с параграф 5 от настоящия член. Комисията гарантира, че държавите членки ще избегнат двойното отчитане, по-специално при използването на възможностите за гъвкавост, предвидени в член 12 от настоящия регламент и член 7, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2018/842.

4.   Размерът на компенсацията, посочена в параграф 3 от настоящия член, за периода 2026—2030 г. не може да надвишава 50% от максималния размер на компенсацията за съответната държава членка, определен в приложение VII.

5.   Държавите членки представят на Комисията доказателства относно въздействието на природните смущения, изчислени съгласно приложение VI, за да отговарят на условията за компенсиране на нетните емисии или нетните поглъщания, или и двете, отчетени като емисии спрямо целите, определени за тези държави членки в съответствие с член 4, параграф 3, или спрямо бюджета, определен за тези държави членки в съответствие с член 4, параграф 4, до пълния размер на компенсацията за периода 2026—2030 г., неизползвана от други държави членки, определен в приложение VII. Когато искането за компенсация надвишава размера на неизползваната компенсация, която се предоставя, тази неизползвана компенсация се разпределя пропорционално между съответните държави членки.

6.   Държавите членки имат право да компенсират нетните емисии или нетните поглъщания, или и двете, отчетени като емисии, спрямо целите, определени за тези държави членки в съответствие с член 4, параграф 3, или спрямо бюджета, определен за тези държави членки в съответствие с член 4, параграф 4, до пълния размер на компенсацията за периода 2021—2030 г., неизползвана от другите държави членки, определен в приложение VII, след като се вземат предвид член 13, параграф 4 и параграф 5 от настоящия член, при условие че тези държави членки:

| а) | са изчерпали възможностите за гъвкавост, налични съгласно член 12, параграф 1 и параграфи 3 и 5 от настоящия член; и |
| --- | --- |

а)

са изчерпали възможностите за гъвкавост, налични съгласно член 12, параграф 1 и параграфи 3 и 5 от настоящия член; и

| б) | са представили на Комисията доказателства относно едно от двете:






  i) | дългосрочно въздействие на изменението на климата, водещо до извънредно количество емисии или намаляващи поглътители, които са извън техния контрол; или |
| --- | --- | --- |

б)

са представили на Комисията доказателства относно едно от двете:

i)

дългосрочно въздействие на изменението на климата, водещо до извънредно количество емисии или намаляващи поглътители, които са извън техния контрол; или

| ii) | въздействието на изключително високия дял органични почви в управляваната от тях земя спрямо средния дял за Съюза, което води до извънредно количество емисии, при условие че тези последици се дължат на практики за управление на земята, настъпили преди влизането в сила на Решение No 529/2013/ЕС; |
| --- | --- |

ii)

въздействието на изключително високия дял органични почви в управляваната от тях земя спрямо средния дял за Съюза, което води до извънредно количество емисии, при условие че тези последици се дължат на практики за управление на земята, настъпили преди влизането в сила на Решение No 529/2013/ЕС;

| в) | са включили в своите последни интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата, представени съгласно член 14 от Регламент (ЕС) 2018/1999, специфични мерки за гарантиране на съхранението или, ако е целесъобразно, увеличаването на всички поглътители и резервоари от площи, и намаляването на уязвимостта на площта към смущения в екосистемите, причинени от изменението на климата; |
| --- | --- |

в)

са включили в своите последни интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата, представени съгласно член 14 от Регламент (ЕС) 2018/1999, специфични мерки за гарантиране на съхранението или, ако е целесъобразно, увеличаването на всички поглътители и резервоари от площи, и намаляването на уязвимостта на площта към смущения в екосистемите, причинени от изменението на климата;

7.   Размерът на компенсацията, посочена в параграф 6, не може да надхвърля 50 млн. тона CO2 еквивалент за Съюза като цяло. Когато искането за компенсация надвишава максималния размер на компенсацията, която се предоставя, тази компенсация се разпределя пропорционално между съответните държави членки.

8.   Доказателствата, посочени в параграф 6, буква б), точка i), включват количествена оценка на последиците върху нетните емисии или нетните поглъщания, изразени в милиони тонове CO2 еквивалент за засегнатата територия, и се основават на съпоставими и надеждни количествени индекси, на географски данни и на най-добрите налични научни доказателства. Тези индекси, данни и доказателства се основават на наблюдаваните промени, обхващащи най-малко периода 2001—2025 г., както и на научно проверени прогнози и наблюдения за периода 2026—2030 г. Тези индекси, данни и доказателства отразяват фоновите промени в средносрочен или дългосрочен план на климатичните характеристики, които са от значение за сектора на ЗПЗГС, като например засушаване, средни температури, средни валежи, дни на замръзване и продължителност на метеорологичните засушавания или загубата на влага в почвите.

9.   Доказателствата, посочени в параграф 6, буква б), точка ii), включват обосновка, според която делът на органичните почви върху управлявана земна площ за съответната държава членка надвишава средния за Съюза дял за 2030 г. Доказателствата включват количествен анализ, в милиони тонове CO2 еквивалент, на докладваните емисии, дължащи се на наследените въздействия върху управляваните органични почви, въз основа на преразгледаните наблюдения за периода 2026—2030 г., съпоставими и надеждни географски данни и най-добрите налични научни доказателства, по-специално за подобни обекти в съответната държава членка. Доказателствата се придружават и от описание на прилаганите понастоящем мерки на политиката, които свеждат до минимум отрицателните въздействия от наследените последици върху управляваните органични почви.

10.   В срок до 12 май 2024 г. Комисията определя чрез актове за изпълнение структурата, формата, техническите подробности и процеса за представяне на доказателствата, посочени в параграф 6, буква б) от настоящия член. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 16a.

11.   Комисията оповестява публично представените от държавата членка доказателства, посочени в параграф 6, буква б), и може да поиска от държавата членка да представи допълнителни доказателства, ако след като провери получената от държавата членка информация, счете, че тя е недостатъчно обоснована или несъразмерна.

Член 13в

Управление

Ако в резултат на цялостния преглед, извършен през 2032 г., Комисията установи, че като се вземат предвид възможностите за гъвкавост, използвани съгласно членове 12 и 13б, бюджетът за периода 2026—2029 г., посочен в член 4, параграф 4, не е спазен, към стойността на нетните емисии на парникови газове, докладвани от тази държава членка през 2030 г., се добавя сума, равна на количеството в тонове еквивалент на CO2 на превишените нетни емисии на парникови газове, умножено по коефициент 1,08, в съответствие с мерките, приети съгласно член 15.

Член 13г

Коригиращи действия

1.   Ако в годишната си оценка по член 29 от Регламент (ЕС) 2018/1999 Комисията установи, че дадена държава членка не постига достатъчен напредък в постигането на своята цел, определена в съответствие с член 4, параграф 3 от настоящия регламент, като взема предвид траекторията и бюджета, определени в съответствие с член 4, параграф 4 от настоящия регламент, както и възможностите за гъвкавост съгласно настоящия регламент, в срок от три месеца тази държава членка представя на Комисията план за коригиращи действия, който включва:

| а) | подробно обяснение защо не постига достатъчен напредък; |
| --- | --- |

а)

подробно обяснение защо не постига достатъчен напредък;

| б) | оценка на начина, по който финансирането от Съюза е подпомогнало усилията ѝ за постигане на нейната цел и бюджет и на начина, по който възнамерява да използва това финансиране, за да отбележи напредък към постигането им; |
| --- | --- |

б)

оценка на начина, по който финансирането от Съюза е подпомогнало усилията ѝ за постигане на нейната цел и бюджет и на начина, по който възнамерява да използва това финансиране, за да отбележи напредък към постигането им;

| в) | допълнителни действия, допълващи интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата на тази държава членка съгласно Регламент (ЕС) 2018/1999 или засилващи неговото изпълнение, които тя ще изпълни, за да постигне целта си, определена в съответствие с член 4, параграф 3, или нейния бюджет, определен в съответствие с член 4, параграф 4, чрез вътрешни политики и мерки и изпълнението на действията на Съюза, придружени от подробна оценка, подкрепена от количествени данни, когато са налични, за предвидените нетни поглъщания на парникови газове, които биха произтекли от тези действия; |
| --- | --- |

в)

допълнителни действия, допълващи интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата на тази държава членка съгласно Регламент (ЕС) 2018/1999 или засилващи неговото изпълнение, които тя ще изпълни, за да постигне целта си, определена в съответствие с член 4, параграф 3, или нейния бюджет, определен в съответствие с член 4, параграф 4, чрез вътрешни политики и мерки и изпълнението на действията на Съюза, придружени от подробна оценка, подкрепена от количествени данни, когато са налични, за предвидените нетни поглъщания на парникови газове, които биха произтекли от тези действия;

| г) | стриктен график за изпълнението на тези действия, който дава възможност за оценка на годишния напредък по изпълнението. |
| --- | --- |

г)

стриктен график за изпълнението на тези действия, който дава възможност за оценка на годишния напредък по изпълнението.

Когато държава членка е създала национален консултативен орган по въпросите на климата, тя може да потърси съвет от този орган, за да набележи необходимите действия, посочени в буква в).

2.   В съответствие с годишната си работна програма Европейската агенция за околната среда подпомага Комисията в нейната работа по оценяването на плановете за коригиращи действия.

3.   Комисията може да приеме становище относно надеждността на плановете за коригиращи действия, представени в съответствие с параграф 1, като в такива случаи го прави в срок от четири месеца от получаването на тези планове. Съответната държава членка взема в максимална степен предвид становището на Комисията и може съответно да преразгледа своя план за коригиращи действия. Ако съответната държава членка не вземе мерки във връзка със становището или със съществена част от него, тази държава членка представя обосновка на Комисията.

4.   Всяка държава членка оповестява публично своя план за коригиращи действия, посочен в параграф 1, както и всяка обосновка, посочена в параграф 3. Комисията оповестява публично становището си, посочено в параграф 3.“

| 12) | Член 14 се изменя, както следва:






  а) | параграф 1 се заменя със следното:

  „1.   До 15 март 2027 г. за периода 2021—2025 г. и до 15 март 2032 г. за периода 2026—2030 г. държавите членки представят на Комисията доклад за съответствието, основан на годишните набори от данни, съдържащ баланса на общите емисии и общите поглъщания за съответния период за всяка от отчетните категории площи, посочени в член 2, параграф 1, букви а)—е), за периода 2021—2025 г. и в член 2, параграф 2, букви а)—й) за периода 2026—2030 г., като използват правилата за отчитане, определени в настоящия регламент.
  Докладът за съответствието трябва да включва оценка на:






  а) | политиките и мерките относно възможните компромисни варианти, включително най-малко спрямо други цели и стратегии на Съюза в областта на околната среда, като например тези, определени в 8-ата програма за действие за околната среда, установена в Решение (ЕС) 2022/591 на Европейския парламент и на Съвета (*2), в Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г. и в съобщението на Комисията от 11 октомври 2018 г., озаглавено „Устойчива биоикономика за Европа: укрепване на връзката между икономиката, обществото и околната среда“; |
| --- | --- | --- | --- |

12)

Член 14 се изменя, както следва:

а)

параграф 1 се заменя със следното:

„1.   До 15 март 2027 г. за периода 2021—2025 г. и до 15 март 2032 г. за периода 2026—2030 г. държавите членки представят на Комисията доклад за съответствието, основан на годишните набори от данни, съдържащ баланса на общите емисии и общите поглъщания за съответния период за всяка от отчетните категории площи, посочени в член 2, параграф 1, букви а)—е), за периода 2021—2025 г. и в член 2, параграф 2, букви а)—й) за периода 2026—2030 г., като използват правилата за отчитане, определени в настоящия регламент.

Докладът за съответствието трябва да включва оценка на:

а)

политиките и мерките относно възможните компромисни варианти, включително най-малко спрямо други цели и стратегии на Съюза в областта на околната среда, като например тези, определени в 8-ата програма за действие за околната среда, установена в Решение (ЕС) 2022/591 на Европейския парламент и на Съвета (*2), в Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г. и в съобщението на Комисията от 11 октомври 2018 г., озаглавено „Устойчива биоикономика за Европа: укрепване на връзката между икономиката, обществото и околната среда“;

| б) | как държавите членки са взели предвид принципа за ненанасяне на значителни вреди при приемането на своите политики и мерки за постигане на своята цел, определена в съответствие с член 4, параграф 3, или на своя бюджет, определен в съответствие с член 4, параграф 4, доколкото е уместно; |
| --- | --- |

б)

как държавите членки са взели предвид принципа за ненанасяне на значителни вреди при приемането на своите политики и мерки за постигане на своята цел, определена в съответствие с член 4, параграф 3, или на своя бюджет, определен в съответствие с член 4, параграф 4, доколкото е уместно;

| в) | полезните взаимодействия между смекчаването на изменението на климата и адаптацията към него, включително политики и мерки за намаляване на уязвимостта на земята по отношение на естествените смущения и климата; |
| --- | --- |

в)

полезните взаимодействия между смекчаването на изменението на климата и адаптацията към него, включително политики и мерки за намаляване на уязвимостта на земята по отношение на естествените смущения и климата;

| г) | полезните взаимодействия между смекчаването на изменението на климата и биологичното разнообразие. |
| --- | --- |

г)

полезните взаимодействия между смекчаването на изменението на климата и биологичното разнообразие.

Когато е приложимо, докладът трябва също да съдържа подробна информация за намерението да се използват посочените в член 11 възможности за гъвкавост и свързаните с тях количества, или за използването на тези възможности за гъвкавост и свързаните с това количества. Държавите членки оповестяват публично докладите за съответствието в съответствие с член 28 от Регламент (ЕС) 2018/1999.

(*2)  Решение (ЕС) 2022/591 на Европейския парламент и на Съвета от 6 април 2022 г. относно Обща програма на Европейския съюз за действие за околната среда до 2030 г. (OВ L 114, 12.4.2022 г., стр. 22).“;"

*2

| б) | вмъкват се следните параграфи:

  „1a.   Данните от инвентаризацията на емисиите на парникови газове, представени от всяка държава членка и валидирани съгласно член 38 от Регламент (ЕС) 2018/1999, могат да подлежат на методологична корекция от страна на Комисията в случай на промяна в методиката, използвана от държавите членки. За целите на оценката на съответствието с целта на Съюза до 2030 г. обаче тези методологични корекции не засягат стойността от 310 млн. тона CO2 еквивалент на нетни поглъщания като сбор от стойностите на нетните поглъщания на парникови газове, в килотона CO2 еквивалент, през 2030 г. за държавите членки, определени в колона Г от приложение IIa, или целите в колона В от посоченото приложение.


  1б.   Държавите членки, които заявяват намерението си да използват възможността за гъвкавост, посочена в член 13б, параграф 6, описват в специални раздели на доклада предприетите мерки за смекчаване или обръщане на последиците, посочени в член 13б, параграф 6, буква б), както и наблюдаваните и очаквани последици от тези мерки.


  1в.   Комисията извършва обстоен преглед на докладите за съответствието, предоставени съгласно параграф 1 от настоящия член, за целите на оценката на съответствието с член 4.
  Успоредно с този цялостен преглед Комисията прави оценка как принципът за ненанасяне на значителни вреди е бил взет предвид съгласно параграф 1, буква б). Във връзка с това преди първата си оценка Комисията издава насоки относно прилагането на принципа за ненанасяне на значителни вреди за целите на настоящия регламент.“ |
| --- | --- |

б)

вмъкват се следните параграфи:

„1a.   Данните от инвентаризацията на емисиите на парникови газове, представени от всяка държава членка и валидирани съгласно член 38 от Регламент (ЕС) 2018/1999, могат да подлежат на методологична корекция от страна на Комисията в случай на промяна в методиката, използвана от държавите членки. За целите на оценката на съответствието с целта на Съюза до 2030 г. обаче тези методологични корекции не засягат стойността от 310 млн. тона CO2 еквивалент на нетни поглъщания като сбор от стойностите на нетните поглъщания на парникови газове, в килотона CO2 еквивалент, през 2030 г. за държавите членки, определени в колона Г от приложение IIa, или целите в колона В от посоченото приложение.

1б.   Държавите членки, които заявяват намерението си да използват възможността за гъвкавост, посочена в член 13б, параграф 6, описват в специални раздели на доклада предприетите мерки за смекчаване или обръщане на последиците, посочени в член 13б, параграф 6, буква б), както и наблюдаваните и очаквани последици от тези мерки.

1в.   Комисията извършва обстоен преглед на докладите за съответствието, предоставени съгласно параграф 1 от настоящия член, за целите на оценката на съответствието с член 4.

Успоредно с този цялостен преглед Комисията прави оценка как принципът за ненанасяне на значителни вреди е бил взет предвид съгласно параграф 1, буква б). Във връзка с това преди първата си оценка Комисията издава насоки относно прилагането на принципа за ненанасяне на значителни вреди за целите на настоящия регламент.“

| 13) | В член 15 параграф 1 се заменя със следното:

  „1.   Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 16 с цел допълване на настоящия регламент, за да определи правилата за регистриране и точно извършване на следните операции в регистъра на Съюза:






  а) | записване на количеството на емисиите и поглъщанията за всяка отчетна категория площ и категория площ за докладване във всяка държава членка; |
| --- | --- | --- |

13)

В член 15 параграф 1 се заменя със следното:

„1.   Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 16 с цел допълване на настоящия регламент, за да определи правилата за регистриране и точно извършване на следните операции в регистъра на Съюза:

а)

записване на количеството на емисиите и поглъщанията за всяка отчетна категория площ и категория площ за докладване във всяка държава членка;

| б) | използването на всякакви методологични корекции, извършени съгласно член 14, параграф 1а; |
| --- | --- |

б)

използването на всякакви методологични корекции, извършени съгласно член 14, параграф 1а;

| в) | използването на възможностите за гъвкавост, посочени в членове 12, 13, 13а и 13б; и |
| --- | --- |

в)

използването на възможностите за гъвкавост, посочени в членове 12, 13, 13а и 13б; и

| г) | оценка на съответствието съгласно член 13в.“ |
| --- | --- |

г)

оценка на съответствието съгласно член 13в.“

| 14) | Вмъква се следният член:

  „Член 16a
  Процедура на комитет

  1.   Комисията се подпомага от Комитета по изменението на климата, създаден с член 44, параграф 3 от Регламент (ЕС) 2018/1999. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) No 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (*3).


  2.   При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) No 182/2011.



  (*3)  Регламент (ЕС) No 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (ОВ L 55, 28.2.2011 г., стр. 13).“
  " |
| --- | --- |

14)

Вмъква се следният член:

„Член 16a

Процедура на комитет

1.   Комисията се подпомага от Комитета по изменението на климата, създаден с член 44, параграф 3 от Регламент (ЕС) 2018/1999. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) No 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (*3).

2.   При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) No 182/2011.

(*3)  Регламент (ЕС) No 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (ОВ L 55, 28.2.2011 г., стр. 13).“
  "

*3

| 15) | Член 17 се заменя със следното:

  „Член 17
  Преглед

  1.   Настоящият регламент се преразглежда, като се вземат предвид, наред с другото:






  а) | развитията в международен план; |
| --- | --- | --- |

15)

Член 17 се заменя със следното:

„Член 17

Преглед

1.   Настоящият регламент се преразглежда, като се вземат предвид, наред с другото:

а)

развитията в международен план;

| б) | усилията, предприети за постигане на дългосрочните цели на Парижкото споразумение; и |
| --- | --- |

б)

усилията, предприети за постигане на дългосрочните цели на Парижкото споразумение; и

| в) | правото на Съюза, включително относно възстановяването на природата. |
| --- | --- |

в)

правото на Съюза, включително относно възстановяването на природата.

Въз основа на констатациите от доклада, подготвен съгласно член 14, параграф 3, и резултатите от оценката, направена в съответствие с член 13, параграф 2, буква б), или въз основа на проверката, извършена съгласно член 37, параграф 4а от Регламент (ЕС) 2018/1999, Комисията, когато е целесъобразно, представя предложения, за да се гарантира, че се съблюдават целостта на общата цел на Съюза за нетно премахване на парниковите газове до 2030 г., определена в съответствие с член 4, параграф 2 от настоящия регламент, както и приносът на тази цел за целите на Парижкото споразумение.

2.   Комисията представя доклад на Европейския парламент и на Съвета относно действието на настоящия регламент не по-късно от шест месеца след първия глобален преглед, договорен по силата на член 14 от Парижкото споразумение. Докладът се основава на най-новите налични данни, предоставени от държавите членки съгласно Регламент (ЕС) 2018/1999 и на член 4, параграф 4 от Регламент (ЕС) 2021/1119 на Европейския парламент и на Съвета (*4). С оглед на необходимото увеличение на намаленията и поглъщанията на парникови газове в Съюза и стремежа към социално справедлив преход, както и с оглед на нуждата от допълнителни политики и мерки на Съюза, докладът включва, когато е целесъобразно, следното:

| а) | оценка на последиците от възможностите за гъвкавост, посочени в член 11; |
| --- | --- |

а)

оценка на последиците от възможностите за гъвкавост, посочени в член 11;

| б) | оценка на приноса на настоящия регламент за целта за неутралност по отношение на климата и междинните цели в областта на климата, определени в Регламент (ЕС) 2021/1119; |
| --- | --- |

б)

оценка на приноса на настоящия регламент за целта за неутралност по отношение на климата и междинните цели в областта на климата, определени в Регламент (ЕС) 2021/1119;

| в) | оценка на приноса на настоящия регламент за целите на Парижкото споразумение; |
| --- | --- |

в)

оценка на приноса на настоящия регламент за целите на Парижкото споразумение;

| г) | оценка на социалните и трудовите въздействия, включително върху равенството между половете и условията на труд, в държавите членки както на национално, така и на регионално равнище, които предвидените в настоящия регламент задължения оказват върху всяка от категориите площи и всички сектори, обхванати от член 2; |
| --- | --- |

г)

оценка на социалните и трудовите въздействия, включително върху равенството между половете и условията на труд, в държавите членки както на национално, така и на регионално равнище, които предвидените в настоящия регламент задължения оказват върху всяка от категориите площи и всички сектори, обхванати от член 2;

| д) | оценка на напредъка, постигнат на международно равнище по отношение на правилата, уредени в член 6, параграфи 2 и 4 от Парижкото споразумение, и когато е целесъобразно, предложения за изменение на настоящия регламент, по-специално за да се избегне двойното отчитане и да се приложат съответните корекции; |
| --- | --- |

д)

оценка на напредъка, постигнат на международно равнище по отношение на правилата, уредени в член 6, параграфи 2 и 4 от Парижкото споразумение, и когато е целесъобразно, предложения за изменение на настоящия регламент, по-специално за да се избегне двойното отчитане и да се приложат съответните корекции;

| е) | оценка на настоящите тенденции и бъдещите прогнози по отношение на емисиите и поглъщанията на парникови газове от обработваеми земи, пасища и влажни зони и регулаторни варианти за гарантиране на съгласуваност на тези тенденции и прогнози с целта за постигане на дългосрочно намаляване на емисиите на парникови газове във всички сектори на икономиката в съответствие с целта на Съюза за неутралност по отношение на климата и междинните цели на Съюза в областта на климата, определени в Регламент (ЕС) 2021/1119; |
| --- | --- |

е)

оценка на настоящите тенденции и бъдещите прогнози по отношение на емисиите и поглъщанията на парникови газове от обработваеми земи, пасища и влажни зони и регулаторни варианти за гарантиране на съгласуваност на тези тенденции и прогнози с целта за постигане на дългосрочно намаляване на емисиите на парникови газове във всички сектори на икономиката в съответствие с целта на Съюза за неутралност по отношение на климата и междинните цели на Съюза в областта на климата, определени в Регламент (ЕС) 2021/1119;

| ж) | настоящите тенденции и бъдещите прогнози по отношение на емисиите на парникови газове от следните категории за докладване и регулаторни варианти, за да се гарантира съгласуваност на тези тенденции и прогнози с целта за постигане на дългосрочно намаляване на емисиите на парникови газове във всички сектори на икономиката в съответствие с целта на Съюза за неутралност по отношение на климата и междинните цели на Съюза в областта на климата, определени в Регламент (ЕС) 2021/1119:






  i) | ентерична ферментация; |
| --- | --- | --- |

ж)

настоящите тенденции и бъдещите прогнози по отношение на емисиите на парникови газове от следните категории за докладване и регулаторни варианти, за да се гарантира съгласуваност на тези тенденции и прогнози с целта за постигане на дългосрочно намаляване на емисиите на парникови газове във всички сектори на икономиката в съответствие с целта на Съюза за неутралност по отношение на климата и междинните цели на Съюза в областта на климата, определени в Регламент (ЕС) 2021/1119:

i)

ентерична ферментация;

| ii) | управление на оборския тор; |
| --- | --- |

ii)

управление на оборския тор;

| iii) | отглеждане на ориз; |
| --- | --- |

iii)

отглеждане на ориз;

| iv) | земеделски почви; |
| --- | --- |

iv)

земеделски почви;

| v) | предписано изгаряне на савани; |
| --- | --- |

v)

предписано изгаряне на савани;

| vi) | изгаряне на селскостопански остатъци; |
| --- | --- |

vi)

изгаряне на селскостопански остатъци;

| vii) | обработка с вар; |
| --- | --- |

vii)

обработка с вар;

| viii) | използване на карбамид; |
| --- | --- |

viii)

използване на карбамид;

| ix) | други торове, съдържащи въглерод; |
| --- | --- |

ix)

други торове, съдържащи въглерод;

| x) | друго. |
| --- | --- |

x)

друго.

Когато е целесъобразно, в доклада се вземат предвид последиците от възрастовата структура на горите, включително когато тези последици са свързани с конкретни военни или следвоенни обстоятелства, по научно обоснован, надежден и прозрачен начин и с оглед на гарантирането на дългосрочната устойчивост и адаптивния капацитет на горите.

След приемането на подходяща научно обоснована методика за докладване и въз основа на напредъка в докладването и на най-актуалната налична научна информация, този доклад може също така да направи оценка на осъществимостта на анализа и въздействието на докладването на емисиите и поглъщанията на парникови газове от допълнителни сектори, като морската и сладководната среда, както и съответните регулаторни варианти.

След доклада и като се има предвид колко е важно всеки сектор да допринася по справедлив начин за целта на Съюза за неутралност по отношение на климата и междинните цели на Съюза в областта на климата съгласно Регламент (ЕС) 2021/1119, Комисията представя, когато е целесъобразно, законодателни предложения. В предложенията по-специално могат да се определят цели на Съюза и на държавите членки за емисиите и поглъщанията на парникови газове, като надлежно се отчита евентуалният дефицит, натрупан до 2030 г. от всяка държава членка.

Европейският научен консултативен съвет по изменението на климата, създаден съгласно член 10а от Регламент (ЕО) No 401/2009 на Европейския парламент и на Съвета (*5) („консултативният съвет“), може по собствена инициатива да предоставя научни съвети или да изготвя доклади относно мерките на Съюза, целите в областта на климата, годишните равнища на емисиите и поглъщанията, както и възможностите за гъвкавост съгласно настоящия регламент. Комисията разглежда съответните съвети и доклади на консултативния съвет, по-специално по отношение на бъдещите мерки, насочени към по-нататъшно намаляване на емисиите и увеличаване на поглъщанията в подсекторите, обхванати от настоящия регламент.

3.   В срок от 12 месеца след влизането в сила на законодателен акт относно регулаторна рамка на Съюза за сертифициране на поглъщанията на въглерод Комисията представя доклад на Европейския парламент и на Съвета относно възможните ползи от и компромисни варианти за включването в обхвата на настоящия регламент на продукти с устойчив произход за дълготрайно съхранение на въглерод, които имат положителен нетен ефект на улавяне на въглерод. В доклада се прави оценка на начина, по който да се вземат предвид преките и непреките емисии и поглъщанията на парникови газове, свързани с тези продукти, като например тези, произтичащи от промени в земеползването и произтичащите от това рискове от изместване на съответните емисии, както и възможните ползи и компромисни варианти спрямо други цели на Съюза в областта на околната среда, по-специално целите в областта на биологичното разнообразие. Когато е целесъобразно, в доклада може да се разгледа възможността за включване на устойчиви продукти за съхранение на въглерод в обхвата на настоящия регламент по начин, който е в съответствие с други цели на Съюза в областта на околната среда, както и с ръководствата на МКИК, приети от Конференцията на страните по РКООНИК или Конференцията на страните, служеща като среща на страните по Парижкото споразумение. Когато е целесъобразно, докладът на Комисията може да се придружава от законодателно предложение за съответно изменение на настоящия регламент.

(*4)  Регламент (ЕС) 2021/1119 на Европейския парламент и на Съвета от 30 юни 2021 г. за създаване на рамката за постигане на неутралност по отношение на климата и за изменение на Регламент (ЕО) No 401/2009 и (ЕС) 2018/1999 (Европейски закон за климата) (ОВ L 243, 9.7.2021 г., стр. 1)."

*4

(*5)  Регламент (ЕО) No 401/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. относно Европейската агенция за околната среда и Европейската мрежа за информация и наблюдение на околната среда (ОВ L 126, 21.5.2009 г., стр. 13).“
  "

*5

| 16) | Приложение I се изменя в съответствие с приложение I към настоящия регламент за изменение. |
| --- | --- |

16)

Приложение I се изменя в съответствие с приложение I към настоящия регламент за изменение.

| 17) | Приложение II се изменя в съответствие с приложение II към настоящия регламент за изменение. |
| --- | --- |

17)

Приложение II се изменя в съответствие с приложение II към настоящия регламент за изменение.

| 18) | В приложение III вписването за Обединеното кралство се заличава. |
| --- | --- |

18)

В приложение III вписването за Обединеното кралство се заличава.

| 19) | Текстът на приложение III към настоящия регламент за изменение се вмъква като приложение IIа. |
| --- | --- |

19)

Текстът на приложение III към настоящия регламент за изменение се вмъква като приложение IIа.

| 20) | В приложение IV, раздел В вписването за Обединеното кралство се заличава. |
| --- | --- |

20)

В приложение IV, раздел В вписването за Обединеното кралство се заличава.

| 21) | Приложение VI се изменя в съответствие с приложение IV към настоящия регламент за изменение. |
| --- | --- |

21)

Приложение VI се изменя в съответствие с приложение IV към настоящия регламент за изменение.

| 22) | В приложение VII вписването за Обединеното кралство се заличава. |
| --- | --- |

22)

В приложение VII вписването за Обединеното кралство се заличава.

Член 2

Регламент (ЕС) 2018/1999 се изменя, както следва:

| 1) | В член 2 се добавят следните точки:






  „63) | „географска информационна система“ означава компютърна система, която може да снема, съхранява, анализира и визуализира геореферирани данни; |
| --- | --- | --- |

1)

В член 2 се добавят следните точки:

„63)

„географска информационна система“ означава компютърна система, която може да снема, съхранява, анализира и визуализира геореферирани данни;

| 64) | „геопространствено заявление“ означава електронен формуляр за заявление, включващ информационно приложение, базирано на географска информационна система, което позволява на бенефициерите да декларират пространствено земеделските парцели в стопанството, както и неземеделските площи, за които се иска плащане.“ |
| --- | --- |

64)

„геопространствено заявление“ означава електронен формуляр за заявление, включващ информационно приложение, базирано на географска информационна система, което позволява на бенефициерите да декларират пространствено земеделските парцели в стопанството, както и неземеделските площи, за които се иска плащане.“

| 2) | В член 4, буква а), точка 1 подточка ii) се заменя със следното:






  „ii) | „ангажиментите на държавата членка и националните цели за нетни поглъщания на парникови газове съгласно член 4, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) 2018/841;“ |
| --- | --- | --- |

2)

В член 4, буква а), точка 1 подточка ii) се заменя със следното:

„ii)

„ангажиментите на държавата членка и националните цели за нетни поглъщания на парникови газове съгласно член 4, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) 2018/841;“

| 3) | В член 9, параграф 2 се добавя следната буква:






  „д) | съгласуваност на съответните мерки за финансиране, включително съответния дял от приходите, генерирани от продажбата на търг на квоти по СТЕ на ЕС съгласно Директива 2003/87/ЕО, които се използват за земеползване, промени в земеползването и горско стопанство, подкрепата от Съюза и използването на фондове на Съюза, като например инструменти на общата селскостопанска политика, политики и мерки, по отношение на постигането на ангажиментите, целите и бюджетите на държавите членки, определени в съответствие с член 4 от Регламент (ЕС) 2018/841.“ |
| --- | --- | --- |

3)

В член 9, параграф 2 се добавя следната буква:

„д)

съгласуваност на съответните мерки за финансиране, включително съответния дял от приходите, генерирани от продажбата на търг на квоти по СТЕ на ЕС съгласно Директива 2003/87/ЕО, които се използват за земеползване, промени в земеползването и горско стопанство, подкрепата от Съюза и използването на фондове на Съюза, като например инструменти на общата селскостопанска политика, политики и мерки, по отношение на постигането на ангажиментите, целите и бюджетите на държавите членки, определени в съответствие с член 4 от Регламент (ЕС) 2018/841.“

| 4) | В член 26, параграф 6 се добавя следната буква:






  „в) | изменя приложение V, част 3 с цел актуализиране на списъка на категориите в съответствие с приложимото законодателство на Съюза.“ |
| --- | --- | --- |

4)

В член 26, параграф 6 се добавя следната буква:

„в)

изменя приложение V, част 3 с цел актуализиране на списъка на категориите в съответствие с приложимото законодателство на Съюза.“

| 5) | В член 37 се вмъква следният параграф:

  „4а.   Когато в хода на първоначалната проверка, извършена съгласно параграф 4 от настоящия член, Комисията установи разлика между средната годишна стойност на нетните поглъщания през годините, посочени в член 4, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2018/841, която е докладвана от която и да е държава членка през 2020 г. и 2023 г., или при последващо представяне на инвентаризацията на парниковите газове, която е по-голяма от 500 килотона CO2 еквивалент, Комисията проверява:






  а) | прозрачността, точността, съгласуваността, сравнимостта и пълнотата на подадената информация; и |
| --- | --- | --- |

5)

В член 37 се вмъква следният параграф:

„4а.   Когато в хода на първоначалната проверка, извършена съгласно параграф 4 от настоящия член, Комисията установи разлика между средната годишна стойност на нетните поглъщания през годините, посочени в член 4, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2018/841, която е докладвана от която и да е държава членка през 2020 г. и 2023 г., или при последващо представяне на инвентаризацията на парниковите газове, която е по-голяма от 500 килотона CO2 еквивалент, Комисията проверява:

а)

прозрачността, точността, съгласуваността, сравнимостта и пълнотата на подадената информация; и

| б) | дали отчитането на ЗПЗГС е извършено по начин, който съответства на документацията по ръководствата по РКООНИК или на правилата на Съюза. |
| --- | --- |

б)

дали отчитането на ЗПЗГС е извършено по начин, който съответства на документацията по ръководствата по РКООНИК или на правилата на Съюза.

Комисията оповестява публично резултатите от тази проверка.“

| 6) | Член 38 се изменя, както следва:






  а) | вмъква се следният параграф:

  „1а.   През 2025 г. Комисията извършва цялостен преглед на данните от националните инвентаризации, представени от държавите членки съгласно член 26, параграф 4 от настоящия регламент, за да се определят годишните цели на държавите членки за намаляване на нетните емисии на парникови газове съгласно член 4, параграф 3 от Регламент (ЕС) 2018/841 и годишно разпределените количества емисии на държавите членки съгласно член 4, параграф 3 от Регламент (ЕС) 2018/842.“
  ; |
| --- | --- | --- |

6)

Член 38 се изменя, както следва:

а)

вмъква се следният параграф:

„1а.   През 2025 г. Комисията извършва цялостен преглед на данните от националните инвентаризации, представени от държавите членки съгласно член 26, параграф 4 от настоящия регламент, за да се определят годишните цели на държавите членки за намаляване на нетните емисии на парникови газове съгласно член 4, параграф 3 от Регламент (ЕС) 2018/841 и годишно разпределените количества емисии на държавите членки съгласно член 4, параграф 3 от Регламент (ЕС) 2018/842.“

| б) | в параграф 2 уводната част се заменя със следното:

  „Цялостният преглед, посочен в параграфи 1 и 1а, включва:“; |
| --- | --- |

б)

в параграф 2 уводната част се заменя със следното:

„Цялостният преглед, посочен в параграфи 1 и 1а, включва:“;

| в) | параграф 4 се заменя със следното:

  „4.   „След приключване на проведения съгласно параграф 1 от настоящия член цялостен преглед, чрез акт за изпълнение Комисията определя общата сумарна стойност на емисиите за съответните години в резултат на коригираните данни от инвентаризацията за всяка държава членка, разделени между данни за емисиите от значение за член 9 от Регламент (ЕС) 2018/842 и данни за емисиите, посочени в част 1, буква в) от приложение V към настоящия регламент, и определя общата сумарна стойност на емисиите и поглъщанията, които са от значение за член 4 от Регламент (ЕС) 2018/841.“ |
| --- | --- |

в)

параграф 4 се заменя със следното:

„4.   „След приключване на проведения съгласно параграф 1 от настоящия член цялостен преглед, чрез акт за изпълнение Комисията определя общата сумарна стойност на емисиите за съответните години в резултат на коригираните данни от инвентаризацията за всяка държава членка, разделени между данни за емисиите от значение за член 9 от Регламент (ЕС) 2018/842 и данни за емисиите, посочени в част 1, буква в) от приложение V към настоящия регламент, и определя общата сумарна стойност на емисиите и поглъщанията, които са от значение за член 4 от Регламент (ЕС) 2018/841.“

| 7) | Приложение V се изменя в съответствие с приложение V към настоящия регламент за изменение. |
| --- | --- |

7)

Приложение V се изменя в съответствие с приложение V към настоящия регламент за изменение.

Член 3

Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.

Съставено в Страсбург на 19 април 2023 година.

За Европейския парламент

Председател

R. METSOLA

За Съвета

Председател

J. ROSWALL

---

(1)  
  ОВ C 152, 6.4.2022 г., стр. 192.

1

(2)  
  ОВ C 301, 5.8.2022 г., стр. 221.

2

(3)  Позиция на Европейския парламент от 14 март 2023 г. (все още непубликувана в Официален вестник) и решение на Съвета от 28 март 2023 г.

3

(4)  Регламент (ЕС) 2021/1119 на Европейския парламент и на Съвета от 30 юни 2021 г. за създаване на рамката за постигане на неутралност по отношение на климата и за изменение на регламенти (ЕО) No 401/2009 и (ЕС) 2018/1999 (Европейски закон за климата) (ОВ L 243, 9.7.2021 г., стр. 1).

4

(5)  
  OВ C 270, 7.7.2021 г., стр. 2.

5

(6)  
  ОВ C 232, 16.6.2021 г., стр. 28.

6

(7)  Регламент (ЕС) 2020/852 на Европейския парламент и на Съвета от 18 юни 2020 г. за създаване на рамка за улесняване на устойчивите инвестиции и за изменение на Регламент (ЕС) 2019/2088 (OВ L 198, 22.6.2020 г., стр. 13).

7

(8)  Регламент (ЕС) 2018/841 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за включването на емисиите и поглъщанията на парникови газове от земеползването, промените в земеползването и горското стопанство в рамката в областта на климата и енергетиката до 2030 г. и за изменение на Регламент (ЕС) No 525/2013 и Решение No 529/2013/ЕС (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 1).

8

(9)  Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. за установяване на система за търговия с квоти за емисии на парникови газове в рамките на Съюза и за изменение на Директива 96/61/ЕО на Съвета (ОВ L 275, 25.10.2003 г., стр. 32).

9

(10)  Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за задължителните годишни намаления на емисиите на парникови газове за държавите членки през периода 2021—2030 г., допринасящи за действията в областта на климата в изпълнение на задълженията, поети по Парижкото споразумение, и за изменение на Регламент (ЕС) No 525/2013 (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 26).

10

(11)  Препоръка на Съвета от 16 юни 2022 г. за гарантиране на справедлив преход към неутралност по отношение на климата (

  ОВ C 243, 27.6.2022 г., стр. 35).

11

ОВ C 243, 27.6.2022 г., стр. 35).

(12)  
  ОВ L 83, 19.3.1998 г., стр. 3.

12

(13)  Регламент (ЕС) No 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (ОВ L 55, 28.2.2011 г., стр. 13).

13

(14)  
  ОВ L 124, 17.5.2005 г., стр. 4.

14

(15)  
  ОВ L 123, 12.5.2016 г., стр. 1.

15

(16)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).

16

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

В приложение I към Регламент (ЕС) 2018/841 раздел Б се заменя със следното:

| „Б. | Въглеродни депа съгласно посоченото в член 5, параграф 4:






  а) | жива биомаса; |
| --- | --- | --- |

„Б.

Въглеродни депа съгласно посоченото в член 5, параграф 4:

а)

жива биомаса;

| б) | паднала листна маса и клони (1); |
| --- | --- |

б)

паднала листна маса и клони (1);

| в) | изсъхнала дървесина
  1
  ; |
| --- | --- |

в)

изсъхнала дървесина
  1
  ;

| г) | мъртва органична материя (2); |
| --- | --- |

г)

мъртва органична материя (2);

| д) | минерални почви; |
| --- | --- |

д)

минерални почви;

| е) | органични почви; |
| --- | --- |

е)

органични почви;

| ж) | продукти от добита дървесина в отчетните категории площи на залесени площи и управлявани горски площи.“ |
| --- | --- |

ж)

продукти от добита дървесина в отчетните категории площи на залесени площи и управлявани горски площи.“

---

(1)  Прилага се само за залесени площи и управлявани горски площи.

(2)  Прилага се само за обезлесени площи, управлявани обработваеми площи, управлявани пасища и управлявани влажни зони.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II

Приложение II към Регламент (ЕС) 2018/841 се изменя, както следва:

| 1) | Вписванията за Испания, Словения и Финландия се заменят със следното:








  „Държава членка | Площ (ha) | Покритие от дървесни корони (%) | Височина на дърветата (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Испания | 1,0 | 20
  От представянето на инвентаризацията на парниковите газове през 2028 г. нататък: 10 | 3 |
| Словения | 0,25 | 10 | 5 |
| Финландия | 0,25 | 10 | 5 “ |

1)

Вписванията за Испания, Словения и Финландия се заменят със следното:

„Държава членка

Площ (ha)

Покритие от дървесни корони (%)

Височина на дърветата (m)

Испания

1,0

20

От представянето на инвентаризацията на парниковите газове през 2028 г. нататък: 10

3

Словения

0,25

10

5

Финландия

0,25

10

5 “

| 2) | Вписването за Обединеното кралство се заличава. |
| --- | --- |

2)

Вписването за Обединеното кралство се заличава.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ III

„ПРИЛОЖЕНИЕ IIа

Целта на Съюза (колона Г), средните данни от инвентаризацията на парникови газове за 2016 г., 2017 г. и 2018 г. (колона Б) и националните цели на държавите членки (колона В) посочени в член 4, параграф 3, които трябва да бъдат постигнати през 2030 г.

| A | Б | В | Г |
| --- | --- | --- | --- |
| Държава членка | Средните данни от инвентаризацията на парникови газове за 2016 г., 2017 г. и 2018 г. (в килотона CO2 еквивалент), представяне на данни от 2020 г. | Цели на държавите членки, 2030 г. (в килотона CO2 еквивалент) | Стойност на нетните поглъщания на парникови газове(в килотона CO2 еквивалент) през 2030 г., представяне на данни от 2020 г. (колони Б+В) |
| Белгия | -1 032 | - 320 | -1 352 |
| България | -8 554 | -1 163 | -9 718 |
| Чешка република | - 401 | - 827 | -1 228 |
| Дания | 5 779 | - 441 | 5 338 |
| Германия | -27 089 | -3 751 | -30 840 |
| Естония | -2 112 | - 434 | -2 545 |
| Ирландия | 4 354 | - 626 | 3 728 |
| Гърция | -3 219 | -1 154 | -4 373 |
| Испания | -38 326 | -5 309 | -43 635 |
| Франция | -27 353 | -6 693 | -34 046 |
| Хърватия | -4 933 | - 593 | -5 527 |
| Италия | -32 599 | -3 158 | -35 758 |
| Кипър | - 289 | -63 | - 352 |
| Латвия | -6 | - 639 | - 644 |
| Литва | -3 972 | - 661 | -4 633 |
| Люксембург | - 376 | -27 | - 403 |
| Унгария | -4 791 | - 934 | -5 724 |
| Малта | 4 | -2 | 2 |
| Нидерландия | 4 958 | - 435 | 4 523 |
| Австрия | -4 771 | - 879 | -5 650 |
| Полша | -34 820 | -3 278 | -38 098 |
| Португалия | - 390 | - 968 | -1 358 |
| Румъния | -23 285 | -2 380 | -25 665 |
| Словения | 67 | - 212 | - 146 |
| Словакия | -6 317 | - 504 | -6 821 |
| Финландия | -14 865 | -2 889 | -17 754 |
| Швеция | -43 366 | -3 955 | -47 321 |
| ЕС-27/Съюзът | - 267 704 | -42 296 | - 310 000 |

A

Б

В

Г

Държава членка

Средните данни от инвентаризацията на парникови газове за 2016 г., 2017 г. и 2018 г. (в килотона CO2 еквивалент), представяне на данни от 2020 г.

Цели на държавите членки, 2030 г. (в килотона CO2 еквивалент)

Стойност на нетните поглъщания на парникови газове(в килотона CO2 еквивалент) през 2030 г., представяне на данни от 2020 г. (колони Б+В)

Белгия

-1 032

- 320

-1 352

България

-8 554

-1 163

-9 718

Чешка република

- 401

- 827

-1 228

Дания

5 779

- 441

5 338

Германия

-27 089

-3 751

-30 840

Естония

-2 112

- 434

-2 545

Ирландия

4 354

- 626

3 728

Гърция

-3 219

-1 154

-4 373

Испания

-38 326

-5 309

-43 635

Франция

-27 353

-6 693

-34 046

Хърватия

-4 933

- 593

-5 527

Италия

-32 599

-3 158

-35 758

Кипър

- 289

-63

- 352

Латвия

-6

- 639

- 644

Литва

-3 972

- 661

-4 633

Люксембург

- 376

-27

- 403

Унгария

-4 791

- 934

-5 724

Малта

4

-2

2

Нидерландия

4 958

- 435

4 523

Австрия

-4 771

- 879

-5 650

Полша

-34 820

-3 278

-38 098

Португалия

- 390

- 968

-1 358

Румъния

-23 285

-2 380

-25 665

Словения

67

- 212

- 146

Словакия

-6 317

- 504

-6 821

Финландия

-14 865

-2 889

-17 754

Швеция

-43 366

-3 955

-47 321

ЕС-27/Съюзът

- 267 704

-42 296

- 310 000

---

ПРИЛОЖЕНИЕ IV

Приложение VI към Регламент (ЕС) 2018/841 се изменя, както следва:

| а) | в точка 1 буква в) се заменя със следното:






  „в) | оценки на общите годишни емисии за тези видове естествени смущения за периода 2001—2020 г., посочени по отчетни категории площи за периода 2021—2025 г., и категории площи за докладване за периода 2026—2030 г.;“; |
| --- | --- | --- |

а)

в точка 1 буква в) се заменя със следното:

„в)

оценки на общите годишни емисии за тези видове естествени смущения за периода 2001—2020 г., посочени по отчетни категории площи за периода 2021—2025 г., и категории площи за докладване за периода 2026—2030 г.;“;

| б) | точка 3 се заменя със следното:






  „3. | След като се изчисли фоновото ниво съгласно точка 2 от настоящото приложение, ако емисиите през дадена година в периода 2021—2025 г. по отчетни категории площи за залесена площ и управлявана горска площ, както е установено в член 2, параграф 1, надхвърлят фоновото ниво плюс допустимо отклонение, количеството на емисиите, което надхвърля фоновото ниво, може да бъде изключено в съответствие с член 10. Допустимото отклонение е равно на ниво на вероятност 95%.“; |
| --- | --- | --- |

б)

точка 3 се заменя със следното:

„3.

След като се изчисли фоновото ниво съгласно точка 2 от настоящото приложение, ако емисиите през дадена година в периода 2021—2025 г. по отчетни категории площи за залесена площ и управлявана горска площ, както е установено в член 2, параграф 1, надхвърлят фоновото ниво плюс допустимо отклонение, количеството на емисиите, което надхвърля фоновото ниво, може да бъде изключено в съответствие с член 10. Допустимото отклонение е равно на ниво на вероятност 95%.“;

| в) | точка 4 се заменя със следното:






  „4. | Следните емисии не се изключват при прилагането на член 10:






  а) | емисии в резултат на дейности по дърводобив и санитарна сеч, извършени на площи вследствие на настъпилите естествени смущения; |
| --- | --- | --- | --- |

в)

точка 4 се заменя със следното:

„4.

Следните емисии не се изключват при прилагането на член 10:

а)

емисии в резултат на дейности по дърводобив и санитарна сеч, извършени на площи вследствие на настъпилите естествени смущения;

| б) | емисии в резултат на препоръчително изгаряне, извършено на площи през която и да е година от периода 2021—2025 г.; |
| --- | --- |

б)

емисии в резултат на препоръчително изгаряне, извършено на площи през която и да е година от периода 2021—2025 г.;

| в) | емисии, свързани с площи, които са били подложени на обезлесяване вследствие на настъпилите естествени смущения.“; |
| --- | --- |

в)

емисии, свързани с площи, които са били подложени на обезлесяване вследствие на настъпилите естествени смущения.“;

| г) | точка 5 се изменя, както следва:






  i) | буква а) се заличава; |
| --- | --- | --- |

г)

точка 5 се изменя, както следва:

i)

буква а) се заличава;

| ii) | букви б) и в) се заменят със следното:






  „б) | доказателство, че през остатъка от периода 2021—2025 г. не е осъществявано обезлесяване на площите, които са били засегнати от естествени смущения и по отношение на които емисиите са били изключени от отчитането; |
| --- | --- | --- |

ii)

букви б) и в) се заменят със следното:

„б)

доказателство, че през остатъка от периода 2021—2025 г. не е осъществявано обезлесяване на площите, които са били засегнати от естествени смущения и по отношение на които емисиите са били изключени от отчитането;

| в) | описание на подлежащи на проверка методи и критерии, които да бъдат използвани, за да се установи обезлесяване на тези площи през следващите години от периода 2021—2025 г.;“; |
| --- | --- |

в)

описание на подлежащи на проверка методи и критерии, които да бъдат използвани, за да се установи обезлесяване на тези площи през следващите години от периода 2021—2025 г.;“;

| iii) | букви г) и д) се заличават; |
| --- | --- |

iii)

букви г) и д) се заличават;

| д) | добавя се следната точка:






  „6. | Изискванията за информация съгласно член 10, параграф 2 и членове 13 и 13б включват следното:






  а) | установяване на всички площи, засегнати от естествени смущения през въпросната година, включително географското им местоположение, периода и видовете естествени смущения; |
| --- | --- | --- | --- |

д)

добавя се следната точка:

„6.

Изискванията за информация съгласно член 10, параграф 2 и членове 13 и 13б включват следното:

а)

установяване на всички площи, засегнати от естествени смущения през въпросната година, включително географското им местоположение, периода и видовете естествени смущения;

| б) | по възможност — описание на мерките, предприети от държавата членка за предотвратяване или ограничаване на последиците от тези естествени смущения; |
| --- | --- |

б)

по възможност — описание на мерките, предприети от държавата членка за предотвратяване или ограничаване на последиците от тези естествени смущения;

| в) | по възможност — описание на мерките, предприети от държавата членка за рехабилитация на земите, засегнати от тези естествени смущения.“ |
| --- | --- |

в)

по възможност — описание на мерките, предприети от държавата членка за рехабилитация на земите, засегнати от тези естествени смущения.“

---

ПРИЛОЖЕНИЕ V

В приложение V към Регламент (ЕС) 2018/1999 Част 3 се заменя със следното:

„
  Част 3

Методологии за мониторинг и докладване в сектора на ЗПЗГС

За мониторинга и докладването в сектора на ЗПЗГС държавите членки използват географските данни за преобразуването на земеползването в съответствие с ръководствата на МКИК от 2006 г. за националните инвентаризации на парникови газове. Комисията предоставя подходяща подкрепа и помощ на държавите членки, за да се гарантира последователност и прозрачност на събраните данни. Държавите членки се насърчават да проучат полезните взаимодействия и възможностите за консолидиране на докладването с други съответни области на политиката и да се стремят към инвентаризации на парниковите газове, които дават възможност за оперативна съвместимост със съответните електронни бази данни и географски информационни системи, включително:

| а) | система за мониторинг на единици за земеползване с терени с високи въглеродни запаси съгласно определението в член 29, параграф 4 от Директива (ЕС) 2018/2001; |
| --- | --- |

а)

система за мониторинг на единици за земеползване с терени с високи въглеродни запаси съгласно определението в член 29, параграф 4 от Директива (ЕС) 2018/2001;

| б) | система за мониторинг на единици за земеползване, които подлежат на опазване, определени като терени, обхванати от една или повече от посочените по-долу категории:






  — | терени с голямо значение за биологичното разнообразие съгласно определението в член 29, параграф 3 от Директива (ЕС) 2018/2001; |
| --- | --- | --- |

б)

система за мониторинг на единици за земеползване, които подлежат на опазване, определени като терени, обхванати от една или повече от посочените по-долу категории:

—

терени с голямо значение за биологичното разнообразие съгласно определението в член 29, параграф 3 от Директива (ЕС) 2018/2001;

| — | приети територии от значение за Общността и специални защитени зони, определени в съответствие с член 4 от Директива 92/43/ЕИО на Съвета (*), и единици площ, които не са обхванати от посочените категории и спрямо които се прилагат мерки за опазване и консервационни мерки съгласно член 6, параграфи 1 и 2 от посочената директива с оглед на изпълнението на целите за опазване на територията; |
| --- | --- |

—

приети територии от значение за Общността и специални защитени зони, определени в съответствие с член 4 от Директива 92/43/ЕИО на Съвета (*), и единици площ, които не са обхванати от посочените категории и спрямо които се прилагат мерки за опазване и консервационни мерки съгласно член 6, параграфи 1 и 2 от посочената директива с оглед на изпълнението на целите за опазване на територията;

| — | места за размножаване и почивка на видовете, посочени в приложение IV към Директива 92/43/ЕИО, спрямо които се прилагат мерки за опазване съгласно член 12 от посочената директива; |
| --- | --- |

—

места за размножаване и почивка на видовете, посочени в приложение IV към Директива 92/43/ЕИО, спрямо които се прилагат мерки за опазване съгласно член 12 от посочената директива;

| — | естествените местообитания, посочени в приложение I към Директива 92/43/ЕИО, и местообитанията на видовете, посочени в приложение II към Директива 92/43/ЕИО, които се намират извън територии от значение за Общността или специални защитени зони и които допринасят тези местообитания и видове да достигнат благоприятен природозащитен статус съгласно член 2 от същата директива или спрямо които могат да се прилагат мерки за предотвратяване и мерки за отстраняване съгласно Директива 2004/35/ЕО (**); |
| --- | --- |

—

естествените местообитания, посочени в приложение I към Директива 92/43/ЕИО, и местообитанията на видовете, посочени в приложение II към Директива 92/43/ЕИО, които се намират извън територии от значение за Общността или специални защитени зони и които допринасят тези местообитания и видове да достигнат благоприятен природозащитен статус съгласно член 2 от същата директива или спрямо които могат да се прилагат мерки за предотвратяване и мерки за отстраняване съгласно Директива 2004/35/ЕО (**);

| — | специални защитени зони, класифицирани съгласно член 4 от Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (***), и единици площ, които не са обхванати от посочените зони и спрямо които се прилагат мерки за опазване и консервационни мерки съгласно член 4 от Директива 2009/147/ЕО и член 6, параграф 2 от Директива 92/43/ЕИО с оглед на изпълнението на целите за опазване на територията; |
| --- | --- |

—

специални защитени зони, класифицирани съгласно член 4 от Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (***), и единици площ, които не са обхванати от посочените зони и спрямо които се прилагат мерки за опазване и консервационни мерки съгласно член 4 от Директива 2009/147/ЕО и член 6, параграф 2 от Директива 92/43/ЕИО с оглед на изпълнението на целите за опазване на територията;

| — | единици площ, спрямо които се прилагат мерки за опазване на птици, за които се съобщава, че нямат статут на „незастрашени“ съгласно член 12 от Директива 2009/147/ЕО, с цел да се изпълни изискването по член 4, параграф 4, второ изречение от същата директива за полагане на усилия за избягване на замърсяването и влошаването на местообитанията, или да се изпълни изискването по член 3 от същата директива за запазване, поддържане на достатъчно разнообразие и площ от местообитания за видове птици; |
| --- | --- |

—

единици площ, спрямо които се прилагат мерки за опазване на птици, за които се съобщава, че нямат статут на „незастрашени“ съгласно член 12 от Директива 2009/147/ЕО, с цел да се изпълни изискването по член 4, параграф 4, второ изречение от същата директива за полагане на усилия за избягване на замърсяването и влошаването на местообитанията, или да се изпълни изискването по член 3 от същата директива за запазване, поддържане на достатъчно разнообразие и площ от местообитания за видове птици;

| — | всички други местообитания, които държавите членки са определили за цели, еквивалентни на посочените в Директива 92/43/ЕИО и Директива 2009/147/ЕО; |
| --- | --- |

—

всички други местообитания, които държавите членки са определили за цели, еквивалентни на посочените в Директива 92/43/ЕИО и Директива 2009/147/ЕО;

| — | единици площ, спрямо които се прилагат мерки, необходими за опазване и гарантиране на невлошаване на екологичното състояние на повърхностните води, посочени в член 4, параграф 1, буква а), точка iii) от Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (****); |
| --- | --- |

—

единици площ, спрямо които се прилагат мерки, необходими за опазване и гарантиране на невлошаване на екологичното състояние на повърхностните води, посочени в член 4, параграф 1, буква а), точка iii) от Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (****);

| — | естествени заливни равнини или райони за задържане на наводняващи води, защитени от държавите членки във връзка с управлението на риска от наводнения съгласно Директива 2007/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (*****); |
| --- | --- |

—

естествени заливни равнини или райони за задържане на наводняващи води, защитени от държавите членки във връзка с управлението на риска от наводнения съгласно Директива 2007/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (*****);

| — | защитените територии, определени от държавите членки за постигане на целите относно защитените територии; |
| --- | --- |

—

защитените територии, определени от държавите членки за постигане на целите относно защитените територии;

| в) | система за мониторинг на единици за земеползване, които са обектът на възстановяване и които се определят като терени, обхванати от една или повече от посочените по-долу категории:






  — | територии от значение за Общността, специални зони за опазване и специални защитени зони, описани в буква б), заедно с единици площ, които не са обхванати от посочените категории и за които е установено, че се нуждаят от мерки за възстановяване или компенсаторни мерки с оглед на изпълнението на целите за опазване на територията; |
| --- | --- | --- |

в)

система за мониторинг на единици за земеползване, които са обектът на възстановяване и които се определят като терени, обхванати от една или повече от посочените по-долу категории:

—

територии от значение за Общността, специални зони за опазване и специални защитени зони, описани в буква б), заедно с единици площ, които не са обхванати от посочените категории и за които е установено, че се нуждаят от мерки за възстановяване или компенсаторни мерки с оглед на изпълнението на целите за опазване на територията;

| — | местообитанията на дивите видове птици, посочени в член 4, параграф 2 от Директива 2009/147/ЕО или в приложение I към нея, които се намират извън специални защитени зони и за които е установено, че се нуждаят от мерки за възстановяване за целите на Директива 2009/147/ЕО; |
| --- | --- |

—

местообитанията на дивите видове птици, посочени в член 4, параграф 2 от Директива 2009/147/ЕО или в приложение I към нея, които се намират извън специални защитени зони и за които е установено, че се нуждаят от мерки за възстановяване за целите на Директива 2009/147/ЕО;

| — | естествените местообитания, посочени в приложение I към Директива 92/43/ЕИО, и местообитанията на видовете, посочени в приложение II към същата директива, които се намират извън територии от значение за Общността или специални защитени зони и за които е установено, че се нуждаят от мерки за възстановяване за целите за постигане на благоприятен природозащитен статус съгласно Директива 92/43/ЕИО, или за които е установено, че се нуждаят от мерки за отстраняване за целите на член 6 от Директива 2004/35/ЕО; |
| --- | --- |

—

естествените местообитания, посочени в приложение I към Директива 92/43/ЕИО, и местообитанията на видовете, посочени в приложение II към същата директива, които се намират извън територии от значение за Общността или специални защитени зони и за които е установено, че се нуждаят от мерки за възстановяване за целите за постигане на благоприятен природозащитен статус съгласно Директива 92/43/ЕИО, или за които е установено, че се нуждаят от мерки за отстраняване за целите на член 6 от Директива 2004/35/ЕО;

| — | зони, за които е установено, че се нуждаят от възстановяване, или които са обект на мерки за гарантиране на тяхното невлошаване съгласно приложимия в дадена държава членка план за възстановяване на природата; |
| --- | --- |

—

зони, за които е установено, че се нуждаят от възстановяване, или които са обект на мерки за гарантиране на тяхното невлошаване съгласно приложимия в дадена държава членка план за възстановяване на природата;

| — | единици площ, спрямо които се прилагат мерки, необходими за възстановяване на доброто екологично състояние на повърхностните води, посочени в член 4, параграф 1, буква а), точка iii) от Директива 2000/60/ЕО, или мерки, необходими за възстановяване на доброто екологично състояние на тези повърхностни води, когато това се изисква от законодателството; |
| --- | --- |

—

единици площ, спрямо които се прилагат мерки, необходими за възстановяване на доброто екологично състояние на повърхностните води, посочени в член 4, параграф 1, буква а), точка iii) от Директива 2000/60/ЕО, или мерки, необходими за възстановяване на доброто екологично състояние на тези повърхностни води, когато това се изисква от законодателството;

| — | единици площ, спрямо които се прилагат мерки за рекреация и възстановяване на влажните зони в съответствие с част Б, точка vii) от приложение VI към Директива 2000/60/ЕО; |
| --- | --- |

—

единици площ, спрямо които се прилагат мерки за рекреация и възстановяване на влажните зони в съответствие с част Б, точка vii) от приложение VI към Директива 2000/60/ЕО;

| — | зони, които се нуждаят от възстановяване на екосистемите, за да се постигне добро състояние на екосистемите в съответствие с Регламент (ЕС) 2020/852 на Европейския парламент на Съвета (******); |
| --- | --- |

—

зони, които се нуждаят от възстановяване на екосистемите, за да се постигне добро състояние на екосистемите в съответствие с Регламент (ЕС) 2020/852 на Европейския парламент на Съвета (******);

| г) | система за мониторинг на следните единици за земеползване с висок риск за климата:






  — | зони, за които се дължи компенсация съгласно член 13б, параграфи 5 и 6 от Регламент (ЕС) 2018/841; |
| --- | --- | --- |

г)

система за мониторинг на следните единици за земеползване с висок риск за климата:

—

зони, за които се дължи компенсация съгласно член 13б, параграфи 5 и 6 от Регламент (ЕС) 2018/841;

| — | зони, посочени в член 5, параграф 1 от Директива 2007/60/ЕО; |
| --- | --- |

—

зони, посочени в член 5, параграф 1 от Директива 2007/60/ЕО;

| — | зони, определени в националните стратегии за адаптиране на държавите членки като изложени на високи природни и предизвикани от човека рискове, в които са необходими действия за намаляване на риска от бедствия, свързани с климата; |
| --- | --- |

—

зони, определени в националните стратегии за адаптиране на държавите членки като изложени на високи природни и предизвикани от човека рискове, в които са необходими действия за намаляване на риска от бедствия, свързани с климата;

| д) | система за мониторинг на запасите от въглерод в почвата, като се използват, наред с другото, набори от годишни данни от рамковото статистическо изследване на земеползването/земното покритие (LUCAS). |
| --- | --- |

д)

система за мониторинг на запасите от въглерод в почвата, като се използват, наред с другото, набори от годишни данни от рамковото статистическо изследване на земеползването/земното покритие (LUCAS).

Инвентаризацията на парниковите газове позволява обмена и интеграцията на данни между електронните бази данни и географските информационни системи с цел улесняване на тяхната съпоставимост и публична достъпност.

За периода 2021–2025 г. държавите членки използват методологии най-малко от ниво 1 в съответствие с ръководствата на МКИК от 2006 г. за националните инвентаризации на парникови газове, с изключение на въглеродно депо, на което се падат най-малко 25% от емисиите или поглъщанията в категория източник или поглътител — която е приоритетна в рамките на националната система за инвентаризация на държавата членка, тъй като оценката за нея оказва значително влияние върху общата извършена от държавата инвентаризация на парниковите газове от гледна точка на абсолютното равнище на емисиите и поглъщанията, тенденцията на емисиите и поглъщанията или неточността по отношение на емисиите и поглъщанията в категориите земеползване, като в този случай се използват методологии най-малко от ниво 2 в съответствие с ръководствата на МКИК от 2006 г. за националните инвентаризации на парникови газове.

От представянето на инвентаризацията на парниковите газове през 2028 г. нататък държавите членки използват методологии най-малко от ниво 2 в съответствие с ръководствата на МКИК от 2006 г. за националните инвентаризации на парникови газове, като държавите членки прилагат на възможно най-ранен етап, но не по-късно от представянето на инвентаризацията на парниковите газови през 2030 г. нататък, за всички прогнози на емисии и поглъщания от въглеродни депа, попадащи в зони с единици за земеползване с високи въглеродни запаси, посочени в буква а), в зони с единици за земеползване, които са предмет на опазване или възстановяване, посочени в букви б) и в), както и в зони с единици за земеползване, изложени на високи бъдещи климатични рискове, посочени в буква г), методологии от ниво 3, в съответствие с ръководствата на МКИК от 2006 г. за националните инвентаризации на парникови газове.

Независимо от предходната алинея, когато зоната в рамките на която и да е отделна категория, посочена в букви а)—г), представлява по-малко от 1% от площта на управляваната земя, докладвана от държавата членка, държавите членки използват методологии най-малко от ниво 2 в съответствие с ръководствата на МКИК от 2006 г. за националните инвентаризации на парникови газове.

---

(*)  Директива 92/43/ЕИО на Съвета от 21 май 1992 г. за опазване на естествените местообитания и на дивата флора и фауна (ОВ L 206, 22.7.1992 г., стр. 7).

*

(**)  Директива 2004/35/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. относно екологичната отговорност по отношение на предотвратяването и отстраняването на екологичните щети (ОВ L 143, 30.4.2004 г., стр. 56).

**

(***)  Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно опазването на дивите птици (ОВ L 20, 26.1.2010 г., стр. 7).

***

(****)  Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (OВ L 327, 22.12.2000 г., стр. 1).

****

(*****)  Директива 2007/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2007 г. относно оценката и управлението на риска от наводнения (ОВ L 288, 6.11.2007 г., стр. 27).

*****

(******)  Регламент (ЕС) 2020/852 на Европейския парламент и на Съвета от 18 юни 2020 г. за създаване на рамка за улесняване на устойчивите инвестиции и за изменение на Регламент (ЕС) 2019/2088 (ОВ L 198, 22.6.2020 г., стр. 13).“
  “

******

---

II Незаконодателни актове

РЕГЛАМЕНТИ

| 21.4.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 107/29 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 107/29

---

ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) 2023/840 НА КОМИСИЯТА

от 25 ноември 2022 година

за допълнение на Регламент (ЕС) 2021/23 на Европейския парламент и на Съвета с регулаторни технически стандарти за определяне на методиката за изчисляване и поддържане на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси, която да се използва в съответствие с член 9, параграф 14 от посочения регламент

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕС) 2021/23 на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2020 г. относно рамка за възстановяване и преструктуриране на централни контрагенти и за изменение на регламенти (ЕС) No 1095/2010, (ЕС) No 648/2012, (ЕС) No 600/2014, (ЕС) No 806/2014 и (ЕС) 2015/2365 и на директиви 2002/47/ЕО, 2004/25/ЕО, 2007/36/ЕО, 2014/59/ЕС и (ЕС) 2017/1132 (1), и по-специално член 9, параграф 15, четвърта алинея от него,

като има предвид, че:

| (1) | Допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси, която ЦК да използват в случай на финансово напрежение, следва да се определя съобразно характеристиките на всеки отделен ЦК. |
| --- | --- |

(1)

Допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси, която ЦК да използват в случай на финансово напрежение, следва да се определя съобразно характеристиките на всеки отделен ЦК.

| (2) | Поради това методиката за изчисляване на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси, която ЦК да използват при неизпълнение или при настъпването на събитие, което не представлява неизпълнение, следва да позволява разграничаване между ЦК със сложен рисков профил, за които допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси следва да бъде по-голяма, и ЦК с по-прост рисков профил или с по-консервативно управление на риска, за които тази допълнителна сума следва да бъде по-малка. |
| --- | --- |

(2)

Поради това методиката за изчисляване на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси, която ЦК да използват при неизпълнение или при настъпването на събитие, което не представлява неизпълнение, следва да позволява разграничаване между ЦК със сложен рисков профил, за които допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси следва да бъде по-голяма, и ЦК с по-прост рисков профил или с по-консервативно управление на риска, за които тази допълнителна сума следва да бъде по-малка.

| (3) | Методиката за изчисляване на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси, които ЦК да използват при неизпълнение или при настъпването на събитие, което не представлява неизпълнение, следва да съдържа достатъчно ясни и обективни параметри, за да се избегнат трудности при оценката; тя следва също така да може да се прилага еднообразно от всички ЦК. Въпросните параметри следва също така да позволяват съобразяване на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси със структурата и вътрешната организация на ЦК, с естеството, обхвата и сложността на техните дейности, както и със структурата на стимулите за техните акционери, ръководители и клирингови членове, както и за клиентите на тези клирингови членове. Всеки параметър следва да има стойност, изразена в процентни пунктове. Сборът на всички параметри следва да дава процентното равнище на капитала на ЦК, изчислен с отчитане на рисковете, който да се използва като допълнителна сума предварително набрани целеви собствени ресурси, които този ЦК да използва при неизпълнение или при настъпването на събитие, което не представлява неизпълнение. |
| --- | --- |

(3)

Методиката за изчисляване на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси, които ЦК да използват при неизпълнение или при настъпването на събитие, което не представлява неизпълнение, следва да съдържа достатъчно ясни и обективни параметри, за да се избегнат трудности при оценката; тя следва също така да може да се прилага еднообразно от всички ЦК. Въпросните параметри следва също така да позволяват съобразяване на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси със структурата и вътрешната организация на ЦК, с естеството, обхвата и сложността на техните дейности, както и със структурата на стимулите за техните акционери, ръководители и клирингови членове, както и за клиентите на тези клирингови членове. Всеки параметър следва да има стойност, изразена в процентни пунктове. Сборът на всички параметри следва да дава процентното равнище на капитала на ЦК, изчислен с отчитане на рисковете, който да се използва като допълнителна сума предварително набрани целеви собствени ресурси, които този ЦК да използва при неизпълнение или при настъпването на събитие, което не представлява неизпълнение.

| (4) | С цел отчитане на структурата и вътрешната организация на ЦК, както и на естеството, обхвата и сложността на техните дейности, ЦК следва да оценят естеството и сложността на класовете активи, на които се извършва клиринг, броя и сложността на взаимовръзките си с други инфраструктури на финансовите пазари и финансови институции, ефективността на вътрешната си организация, стабилността на своята рамка за управление на риска и броя съществени предприемащи се корективни мерки вследствие на констатациите на съответния компетентен орган. |
| --- | --- |

(4)

С цел отчитане на структурата и вътрешната организация на ЦК, както и на естеството, обхвата и сложността на техните дейности, ЦК следва да оценят естеството и сложността на класовете активи, на които се извършва клиринг, броя и сложността на взаимовръзките си с други инфраструктури на финансовите пазари и финансови институции, ефективността на вътрешната си организация, стабилността на своята рамка за управление на риска и броя съществени предприемащи се корективни мерки вследствие на констатациите на съответния компетентен орган.

| (5) | С цел отчитане на структурата на стимулите за акционерите, ръководителите и клиринговите членове на ЦК, а и за клиентите на тези клирингови членове, ЦК следва да оценяват рисковете при своята пряка или непряка структура на собствеността и капитала, финансовите стимули във възнагражденията на висшите си ръководители, както и доколко клиринговите им членове и клиентите на тези клирингови членове участват в управляването на риска. |
| --- | --- |

(5)

С цел отчитане на структурата на стимулите за акционерите, ръководителите и клиринговите членове на ЦК, а и за клиентите на тези клирингови членове, ЦК следва да оценяват рисковете при своята пряка или непряка структура на собствеността и капитала, финансовите стимули във възнагражденията на висшите си ръководители, както и доколко клиринговите им членове и клиентите на тези клирингови членове участват в управляването на риска.

| (6) | ЦК следва редовно да преглеждат допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси, така че да бъде винаги подходяща, в т.ч. след съществена промяна в капиталовите си изисквания с оглед на риска, изчислени в съответствие с член 16, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета (2). |
| --- | --- |

(6)

ЦК следва редовно да преглеждат допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси, така че да бъде винаги подходяща, в т.ч. след съществена промяна в капиталовите си изисквания с оглед на риска, изчислени в съответствие с член 16, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета (2).

| (7) | С цел да се избегне излишно бреме върху ЦК, тези от тях, които по собствена инициатива решат да прилагат максималния процент допълнителна сума предварително набрани целеви собствени ресурси, възлизащ на 25 %, следва да се освободят от задължението да го изчисляват по параметрите на методиката. |
| --- | --- |

(7)

С цел да се избегне излишно бреме върху ЦК, тези от тях, които по собствена инициатива решат да прилагат максималния процент допълнителна сума предварително набрани целеви собствени ресурси, възлизащ на 25 %, следва да се освободят от задължението да го изчисляват по параметрите на методиката.

| (8) | Важно е да се предвиди обективно разпределяне, в случай на неизпълнение, на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси. Поради това, ЦК, създали повече от един гаранционен фонд за различните класове финансови инструменти, на които извършват клиринг, следва да разпредèлят допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси по гаранционни фондове съобразно големината на всеки от тях. При събитие, което не представлява неизпълнение, цялата допълнителна сума предварително набрани целеви собствени ресурси следва да бъде налична за покриване на загубите. |
| --- | --- |

(8)

Важно е да се предвиди обективно разпределяне, в случай на неизпълнение, на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси. Поради това, ЦК, създали повече от един гаранционен фонд за различните класове финансови инструменти, на които извършват клиринг, следва да разпредèлят допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси по гаранционни фондове съобразно големината на всеки от тях. При събитие, което не представлява неизпълнение, цялата допълнителна сума предварително набрани целеви собствени ресурси следва да бъде налична за покриване на загубите.

| (9) | Допълнителната сума целеви собствени ресурси, които даден ЦК може да използва при неизпълнение или при настъпването на събитие, което не представлява неизпълнение, следва да представя относителното значение на различните параметри, отразяващи вътрешната организация на този ЦК, естеството, обхвата и сложността на дейностите му, както и структурата на стимулите за неговите заинтересовани страни с оглед на подходящото управляване на риска. Поради това, без да се засягат минималните и максималните проценти, които следва да се прилагат за определяне на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси, процентът, който следва да се приложи за определяне на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси, следва да бъде сборът на процентните пунктове, зададени за всеки отделен параметър. От своя страна, процентът, който следва да се приложи за всеки отделен параметър, следва да бъде сборът на съответните количествени показатели. Количествените показатели при най-значимите за оценяване на рисковете и сложността на ЦК параметри следва да имат широк диапазон, а при параметрите, които се отнасят до конкретен рисков аспект на ЦК – по-тесен. |
| --- | --- |

(9)

Допълнителната сума целеви собствени ресурси, които даден ЦК може да използва при неизпълнение или при настъпването на събитие, което не представлява неизпълнение, следва да представя относителното значение на различните параметри, отразяващи вътрешната организация на този ЦК, естеството, обхвата и сложността на дейностите му, както и структурата на стимулите за неговите заинтересовани страни с оглед на подходящото управляване на риска. Поради това, без да се засягат минималните и максималните проценти, които следва да се прилагат за определяне на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси, процентът, който следва да се приложи за определяне на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси, следва да бъде сборът на процентните пунктове, зададени за всеки отделен параметър. От своя страна, процентът, който следва да се приложи за всеки отделен параметър, следва да бъде сборът на съответните количествени показатели. Количествените показатели при най-значимите за оценяване на рисковете и сложността на ЦК параметри следва да имат широк диапазон, а при параметрите, които се отнасят до конкретен рисков аспект на ЦК – по-тесен.

| (10) | Методиката за поддържане на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси следва да позволи на ЦК да смекчават ефекта от това изискване за допълнителни ресурси, като ги инвестират в активи извън посочените в член 47, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 648/2012 инвестиционни активи за ЦК, стига обаче да разполагат с подходящи процедури за предприемане на възстановителни мерки по отношение на такива активи с цел да се ограничи рискът те да не бъдат непосредствено налични. |
| --- | --- |

(10)

Методиката за поддържане на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси следва да позволи на ЦК да смекчават ефекта от това изискване за допълнителни ресурси, като ги инвестират в активи извън посочените в член 47, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 648/2012 инвестиционни активи за ЦК, стига обаче да разполагат с подходящи процедури за предприемане на възстановителни мерки по отношение на такива активи с цел да се ограничи рискът те да не бъдат непосредствено налични.

| (11) | Необходимо е да се смекчи ефектът на допълнителните предварително набрани целеви собствени ресурси върху ЦК. Поради това инвестиционните възможности на ЦК за поддържането на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси следва да бъдат частично съобразени със списъка на активите, допустими като предоставяно на ЦК от клиринговите членове обезпечение. Такъв подход не засяга капацитета на ЦК да разполагат с подходяща рамка и процедури за управление на рисковете, свързани с тези активи и с тяхната ликвидация в периоди на напрежение. Някои допустими като обезпечение активи обаче следва да останат извън списъка на допустимите инвестиционни активи за ЦК като неподходящи, тъй като не могат да се смятат за достатъчно ликвидни или биха изложили собствените ресурси на ЦК на прекомерен кредитен и пазарен риск. |
| --- | --- |

(11)

Необходимо е да се смекчи ефектът на допълнителните предварително набрани целеви собствени ресурси върху ЦК. Поради това инвестиционните възможности на ЦК за поддържането на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси следва да бъдат частично съобразени със списъка на активите, допустими като предоставяно на ЦК от клиринговите членове обезпечение. Такъв подход не засяга капацитета на ЦК да разполагат с подходяща рамка и процедури за управление на рисковете, свързани с тези активи и с тяхната ликвидация в периоди на напрежение. Някои допустими като обезпечение активи обаче следва да останат извън списъка на допустимите инвестиционни активи за ЦК като неподходящи, тъй като не могат да се смятат за достатъчно ликвидни или биха изложили собствените ресурси на ЦК на прекомерен кредитен и пазарен риск.

| (12) | Ако при неизпълнение или при настъпването на събитие, което не представлява неизпълнение, инвестираната в активи, различни от посочените в член 47, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 648/2012, допълнителна сума предварително набрани целеви собствени ресурси не е непосредствено налична, ЦК следва да уведомят за това своя компетентен орган и клиринговите си членове. В такъв случай ЦК следва да имат право да покрият неналичната допълнителна сума предварително набрани целеви собствени ресурси, като поискат финансови вноски от клиринговите си членове, които не са в неизпълнение. Тези вноски следва да се разпределят обективно и пропорционално. |
| --- | --- |

(12)

Ако при неизпълнение или при настъпването на събитие, което не представлява неизпълнение, инвестираната в активи, различни от посочените в член 47, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 648/2012, допълнителна сума предварително набрани целеви собствени ресурси не е непосредствено налична, ЦК следва да уведомят за това своя компетентен орган и клиринговите си членове. В такъв случай ЦК следва да имат право да покрият неналичната допълнителна сума предварително набрани целеви собствени ресурси, като поискат финансови вноски от клиринговите си членове, които не са в неизпълнение. Тези вноски следва да се разпределят обективно и пропорционално.

| (13) | ЦК следва да възстановяват на клиринговите членове, които не са в неизпълнение, предоставените от тях финансови вноски за покриване на неналичната допълнителна сума предварително набрани целеви собствени ресурси. С цел да се ограничи експозицията на клиринговите членове на ЦК, които не са в неизпълнение, и да се гарантира капацитета им да удовлетворяват всякакви бъдещи парични вноски, това възстановяване следва да се предоставя в разумен срок, в брой и във валутата на предоставената вноска. Възстановяването следва да се изплаща само след като ЦК са изпълнили другите си платежни задължения. Като стимул за възстановяване на дължимите суми, от ЦК, които не ги възстановят в разумен срок, следва да се изиска да плащат годишна лихва върху тях. |
| --- | --- |

(13)

ЦК следва да възстановяват на клиринговите членове, които не са в неизпълнение, предоставените от тях финансови вноски за покриване на неналичната допълнителна сума предварително набрани целеви собствени ресурси. С цел да се ограничи експозицията на клиринговите членове на ЦК, които не са в неизпълнение, и да се гарантира капацитета им да удовлетворяват всякакви бъдещи парични вноски, това възстановяване следва да се предоставя в разумен срок, в брой и във валутата на предоставената вноска. Възстановяването следва да се изплаща само след като ЦК са изпълнили другите си платежни задължения. Като стимул за възстановяване на дължимите суми, от ЦК, които не ги възстановят в разумен срок, следва да се изиска да плащат годишна лихва върху тях.

| (14) | С цел да се запази международната конкурентоспособност на ЦК от Съюза, при разработването на проекта на регулаторни технически стандарти Европейският орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП) анализира правилата и практиките на ЦК от трети държави, както и развитието на международната уредба на възстановяването и преструктурирането на ЦК. От тези анализи ЕОЦКП заключи, че предложената методика за изчисляване на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси за ЦК от Съюза няма да се отрази неблагоприятно върху конкурентоспособността на тези от тях с дейност на световния пазар. |
| --- | --- |

(14)

С цел да се запази международната конкурентоспособност на ЦК от Съюза, при разработването на проекта на регулаторни технически стандарти Европейският орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП) анализира правилата и практиките на ЦК от трети държави, както и развитието на международната уредба на възстановяването и преструктурирането на ЦК. От тези анализи ЕОЦКП заключи, че предложената методика за изчисляване на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси за ЦК от Съюза няма да се отрази неблагоприятно върху конкурентоспособността на тези от тях с дейност на световния пазар.

| (15) | Настоящият регламент е изготвен въз основа на проекта на регулаторни технически стандарти, представен на Комисията от ЕОЦКП. |
| --- | --- |

(15)

Настоящият регламент е изготвен въз основа на проекта на регулаторни технически стандарти, представен на Комисията от ЕОЦКП.

| (16) | ЕОЦКП разработи проекта на технически стандарти в сътрудничество с Европейския банков орган и след консултация с Европейската система на централните банки. По силата на член 10 от Регламент (ЕС) No 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета (3) ЕОЦКП проведе открити обществени консултации по проекта на регулаторни технически стандарти, въз основа на който е изготвен настоящият регламент, анализира потенциалните разходи и ползи и поиска становище от създадената с член 37 от Регламент (ЕС) No 1095/2010 Група на участниците от сектора на ценните книжа и пазарите, |
| --- | --- |

(16)

ЕОЦКП разработи проекта на технически стандарти в сътрудничество с Европейския банков орган и след консултация с Европейската система на централните банки. По силата на член 10 от Регламент (ЕС) No 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета (3) ЕОЦКП проведе открити обществени консултации по проекта на регулаторни технически стандарти, въз основа на който е изготвен настоящият регламент, анализира потенциалните разходи и ползи и поиска становище от създадената с член 37 от Регламент (ЕС) No 1095/2010 Група на участниците от сектора на ценните книжа и пазарите,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Изчисляване и разпределяне на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси на ЦК

1.   ЦК изчисляват допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси, посочени в член 9, параграф 14 от Регламент (ЕС) 2021/23, като умножат капиталовите изисквания с оглед на риска, изчислени в съответствие с член 16, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 648/2012 и Делегиран регламент (ЕС) No 152/2013 на Комисията (4), по процентното равнище „P“ на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси на ЦК, определено в съответствие с член 2.

2.   ЦК преразглеждат поне веднъж годишно и след всяка съществена промяна в капиталовите изисквания с оглед на риска, изчислени в съответствие с член 16, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 648/2012, определянето на процентното равнище и изчислената в съответствие с параграф 1 допълнителна сума предварително набрани целеви собствени ресурси.

3.   ЦК, които по собствена инициатива решат да прилагат посочения в член 9, параграф 14 от Регламент (ЕС) 2021/23 максимален процент допълнителна сума предварително набрани целеви собствени ресурси, възлизащ на 25 %, се освобождават от задължението да го изчисляват по член 2 от настоящия регламент.

4.   ЦК, създали повече от един гаранционен фонд за различните класове финансови инструменти, на които извършват клиринг, разпределят изчислената в съответствие с параграф 1 допълнителна сума предварително набрани целеви собствени ресурси по тези гаранционни фондове съобразно големината на всеки от тях. ЦК посочват отделно в баланса всяко разпределение. ЦК използват допълнителната сума, разпределена към даден гаранционен фонд за неизпълнение, при неизпълнение в обхванатите от този гаранционен фонд пазарни сегменти. При настъпването на събитие, което не представлява неизпълнение, ЦК използват цялата допълнителна сума предварително набрани целеви собствени ресурси, изчислена в съответствие с параграф 1, за покриване на понесената в резултат на това събитие загуба.

Член 2

Определяне на процентното равнище на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси на ЦК

ЦК изчисляват процентното равнище на посочената в член 1, параграф 1 допълнителна сума предварително набрани свои целеви собствени ресурси по формулите в приложението.

Член 3

Поддържане на допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси на ЦК

1.   Ако допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси спадне под изискуемото ѝ равнище, изчислено в съответствие с член 1, параграф 1, както и при евентуални последващи нейни намаления, ЦК незабавно уведомяват писмено компетентния си орган. В писменото уведомление до компетентния орган подробно се посочва остатъчната допълнителна сума предварително набрани целеви собствени ресурси, както и дали може да се очаква допълнителното ѝ намаляване в рамките на петте работни дни, следващи това уведомление. В писменото уведомление се обяснява и защо допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси е спаднала под изискуемото равнище, като се описват подробно мерките и графика за попълването ѝ.

2.   Докато не бъде попълнена изцяло изчислената в съответствие с член 1, параграф 1 допълнителна сума предварително набрани целеви собствени ресурси, ЦК използват за целите на член 9, параграф 14 от Регламент (ЕС) 2021/23, при последващо неизпълнение от страна на един или повече клирингови членове или при настъпването на събитие, което не представлява неизпълнение, само остатъчната допълнителна сума предварително набрани целеви собствени ресурси.

3.   ЦК попълват допълнителната сума предварително набрани целеви собствени ресурси в срок до 20 работни дни, считано от първото писмено уведомяване, посочено в параграф 1.

4.   Когато процентът, определен в съответствие с член 2, е по-висок от 10 %, ЦК могат да инвестират превишаващата го изискуема допълнителна сума предварително набрани целеви собствени ресурси в злато и финансови инструменти, които съгласно член 46, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 648/2012 се приемат за високоликвидни обезпечения, при условие че:

| а) | тези активи са включени в политиката им за обезпеченията; |
| --- | --- |

а)

тези активи са включени в политиката им за обезпеченията;

| б) | тези активи не са банкови гаранции, деривати или капиталови инструменти; |
| --- | --- |

б)

тези активи не са банкови гаранции, деривати или капиталови инструменти;

| в) | съответните ЦК са въвели процедурите, предвидени в членове 4 и 5 от настоящия регламент. |
| --- | --- |

в)

съответните ЦК са въвели процедурите, предвидени в членове 4 и 5 от настоящия регламент.

Член 4

Процедура за предприемане на възстановителни мерки, когато допълнителната сума не е непосредствено налична

1.   ЦК незабавно уведомяват компетентния си орган и клиринговите си членове, ако в резултат на неизпълнение или на събитие, което не представлява неизпълнение, изчислената в съответствие с член 1 допълнителна сума предварително набрани целеви собствени ресурси не е непосредствено налична. Те предоставят на компетентния си орган и клиринговите си членове и подробно описание на неналичната допълнителна сума предварително набрани целеви собствени ресурси, както и на причините за нейната неналичност.

2.   Когато в резултат на неизпълнение или на събитие, което не представлява неизпълнение, ЦК събират финансови вноски от клиринговите членове, които не са в неизпълнение, всяка вноска е пропорционална на участието на съответния клирингов член в гаранционния фонд, а сборът им е равен на неналичната допълнителна сума предварително набрани целеви собствени ресурси.

Член 5

Процедура за компенсиране на клиринговите членове, които не са в неизпълнение, предоставили финансова вноска при непосредствено неналична допълнителна сума

1.   ЦК предприемат всички усилия за възстановяване на клиринговите членове, които не са в неизпълнение, на внесените от тях средства в съответствие с член 4, параграф 2. Те правят това чрез осребряване, в срок до 20 работни дни, считано от посоченото в член 4, параграф 1 уведомяване за неналичност, на активите, в които е била инвестирана изчислената в съответствие с член 1, параграф 1 допълнителна сума предварително набрани целеви собствени ресурси.

2.   При спазване на параграф 4, ЦК възстановяват средствата на клиринговите членове, които не са в неизпълнение, в разумен срок и до пълното им възстановяване.

3.   Средствата, дължими на клиринговите членове, които не са в неизпълнение, се възстановяват в брой и във валутата, в която са били внесени в ЦК.

4.   ЦК изплащат дължимите на клиринговите членове, които не са в неизпълнение, средства след настъпването на изброените по-долу събития:

| а) | оперативните разходи са били покрити; |
| --- | --- |

а)

оперативните разходи са били покрити;

| б) | изискуемите задължения са били платени; |
| --- | --- |

б)

изискуемите задължения са били платени;

| в) | плащанията, дължими в рамките на срока, определен в член 3 от Делегиран регламент (ЕС) 2023/450 на Комисията (5), са били извършени. |
| --- | --- |

в)

плащанията, дължими в рамките на срока, определен в член 3 от Делегиран регламент (ЕС) 2023/450 на Комисията (5), са били извършени.

5.   ЦК, който не възстанови напълно финансовата вноска на клиринговите членове, които не са в неизпълнение, в рамките на 120 работни дни, считано от датата на първоначалната възстановителна мярка, с която я е изискал от тях, започва да плаща годишна лихва върху дължимия размер. Лихвеният процент е лихвеният процент за забава, предвиден в член 99 от Регламент (ЕС, Евратом) 2018/1046 на Европейския парламент и на Съвета (6).

Член 6

Влизане в сила

Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.

Съставено в Брюксел на 25 ноември 2022 година.

За Комисията

Председател

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ОВ L 22, 22.1.2021 г., стр. 1.

1

(2)  Регламент (ЕС) No 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 4 юли 2012 г. относно извънборсовите деривати, централните контрагенти и регистрите на трансакции (ОВ L 201, 27.7.2012 г., стр. 1).

2

(3)  Регламент (ЕС) No 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари), за изменение на Решение No 716/2009/ЕО и за отмяна на Решение 2009/77/ЕО на Комисията (ОВ L 331, 15.12.2010 г., стр. 84).

3

(4)  Делегиран регламент (ЕС) No 152/2013 на Комисията от 19 декември 2012 г. за допълнение на Регламент (ЕС) No 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета във връзка с регулаторните технически стандарти относно капиталовите изисквания за централните контрагенти (ОВ L 52, 23.2.2013 г., стр. 37).

4

(5)  Делегиран регламент (ЕС) 2023/450 на Комисията ат 25 ноември 2022 г. за допълнение на Регламент (ЕС) 2021/23 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на регулаторните технически стандарти за уточняване на реда, по който ЦК трябва да изплащат обезщетението, посочено в член 20, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/23, максималния брой години, през които тези ЦК трябва да използват част от годишната си печалба за такива плащания в полза на притежателите на инструменти, с които се признава право на вземане върху бъдещата печалба на ЦК, и максималната част от тази печалба, която трябва да се използва за тези плащания (ОВ L 67, 3.3.2023 г., стр. 5).

5

(6)  Регламент (ЕС, Евратом) 2018/1046 на Европейския парламент и на Съвета от 18 юли 2018 г. за финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза, за изменение на регламенти (ЕС) No 1296/2013, (ЕС) No 1301/2013, (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) No 1304/2013, (ЕС) No 1309/2013, (ЕС) No 1316/2013, (ЕС) No 223/2014 и (ЕС) No 283/2014 и на Решение No 541/2014/ЕС и за отмяна на Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 (ОВ L 193, 30.7.2018 г., стр. 1).

6

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

1.   Общи указания

ЦК изчисляват процентното равнище на посочената в член 1, параграф 1 допълнителна сума предварително набрани техни целеви собствени ресурси по следната формула:

Formula
  )

където:

A = параметрите от A1 до A5, които ЦК изчислява в съответствие с раздели 2—6 от настоящото приложение;

B = параметрите от B1 до B3, които ЦК изчислява в съответствие с раздели 7—9 от настоящото приложение.

Параметрите от A
  1 до A
  5 отразяват структурата, вътрешната организация, естеството и сложността на дейностите на ЦК, а параметрите от B
  1 до B
  3 – структурата на стимулите за акционерите, ръководителите и клиринговите членове на ЦК, както и за клиентите на тези клирингови членове.

Крайното процентно равнище „Р“ се закръглява до най-близкото цяло число.

2.   Естество и сложност на класовете активи, на които се извършва клиринг

Параметърът A
  1 се отнася до естеството и сложността на класовете активи, на които ЦК извършва клиринг. Параметърът A
  1 варира от 1 % до 7 %. Параметърът A
  1 се изчислява по следната формула:

Formula

където:

I

  assets
  отразява броя на различните класове активи, на които ЦК извършва клиринг. Стойността на I

  assets
  се изчислява по следната формула:

Formula
  ,

където N

  assets
  = броя на различните класове активи, на които ЦК извършва клиринг;

I

  FX
  отразява броя на валутите, на които ЦК извършва клиринг. Стойността на I

  FX
  е 1 %, ако ЦК извършва клиринг на активи в повече от една валута или предлага сетълмент в повече от една валута; иначе тази стойност е 0 %;

I

  settl
  отразява начина на сетълмент на дериватите. Стойността на I

  settl
  е 1 %, ако ЦК предлага физически сетълмент на договорите за деривати; иначе тази стойност е 0 %.

3.   Отношения и взаимовръзки на ЦК с други инфраструктури на финансовите пазари и други финансови институции

Параметърът A
  2 се отнася до отношенията и взаимовръзките на ЦК с други инфраструктури на финансовите пазари и други финансови институции. Параметърът A
  2 варира от 0 % до 2 %. Параметърът A
  2 се изчислява по следната формула:

Formula

където:

I

  FMI
  отразява броя на взаимовръзките. Стойността на I

  FMI
  е 1 %, ако ЦК има повече от пет взаимовръзки с места на търговия, платежни системи и системи за сетълмент; иначе тази стойност е 0 %;

I

  CMs
  отразява концентрацията на клиринговите членове на ЦК. Стойността на I

  CMs
  е 1 %, ако първите петима клирингови членове на ЦК представляват над 40 % от общия размер на предварително набраните ресурси на ЦК, агрегирани за всички услуги и гаранционни фондове; иначе тази стойност е 0 %. ЦК определя дела на ресурсите на първите петима клирингови членове като средногодишна стойност.

4.   Вътрешна организация на ЦК

Параметърът A
  3 се отнася до ефективността на вътрешната организация на ЦК. Параметърът A
  3 варира от 0 % до 5 %. Параметърът A
  3 се изчислява по следната формула:

Formula

където:

I

  Riskco
  отразява взаимодействието между ръководния съвет и комитета за управление на риска, създаден по силата на член 28 от Регламент (ЕС) No 648/2012. Стойността на I

  RiskCo
  е 2 %, ако през последните 3 години ръководният съвет на ЦК е взел повече от 3 решения в разрез с препоръката или становището на комитета за управление на риска; иначе тази стойност е 0 %;

I

  reporting
  отразява критериите относно валидирането на модела. Стойността на I

  reporting
  е 0 %, ако валидирането на модела е структурно независимо от разработването му; иначе тази стойност е 1 %;

I

  Riskstaff
  отразява дела на персонала, определен за функцията по управление на риска. Стойността на I

  Riskstaff
  варира между 0 % и 2 % и се изчислява по следната формула:

Formula

където P

  risk
  = дела на определените за управление на риска служители на пълно работно време спрямо общия персонал на пълно работно време на ЦК, в който се включват възложените на външни изпълнители функции. Стойността на I

  Riskstaff
  е 2 %, ако P

  risk
  е 0 %, и 0 %, ако P

  risk
  е 20 %.

5.   Надеждност на механизмите на ЦК за управление на риска

Параметърът A
  4 се отнася до ефективността на механизмите на ЦК за управление на риска. Параметърът A
  4 варира от 0 % до 8 %. Параметърът A
  4 се изчислява по следната формула:

Formula

където:

I

  BT
  отразява доколко бек-тестовете на ЦК адекватно оценяват необходимостта от допълнителни обезпечения. Стойността на I

  BT
  варира между 0 % и 4 % и се изчислява по следната формула:

Formula

където P

  BT
  = процента клирингови сметки на ЦК, за които през последните 12 месеца резултатите от бек-тестовете на допълнителното обезпечение са били под минималното изискване на Регламента за европейската пазарна инфраструктура, посочено в член 24 от Делегиран регламент (ЕС) No 153/2013 на Комисията (1); този процент е отношението на броя клирингови сметки, удовлетворяващи въпросния критерий, и общия брой клирингови сметки на ЦК. Стойността на I

  BT
  е 4 %, когато P

  BT
  е 100 %;

I

  incident
  отразява оперативната стабилност на ЦК според броя инциденти при търгуването. Стойността на I

  incident
  варира между 0 % и 2 % и се изчислява по следната формула:

Formula

където N

  days
  = броя дни, през които през последните 12 месеца ЦК не е бил в продължение поне на 2 часа в състояние да обработва нови сделки. Стойността на I

  incident
  е 2 %, когато N

  days
  = 10 дни;

I

  payments
  отразява оперативната стабилност на ЦК според броя инциденти при плащания. Стойността на I

  payments
  варира между 0 % и 2 % и се изчислява по следната формула:

Formula

където N

  days
  = броя дни, през които през последните 12 месеца ЦК не е бил в продължение поне на 2 часа в състояние да обработва или получава плащания. Стойността на I

  payments
  е 2 %, когато N

  days
  = 10 дни.

6.   Текущи корективни мерки вследствие на констатациите на компетентния орган на ЦК

Параметърът A
  5 се отнася до броя на текущите съществени корективни мерки вследствие на констатациите на компетентния орган на ЦК. Параметърът A
  5 варира от 0 % до 2 %. Стойността на A
  5 се изчислява по следната формула:

Formula

където:

I

  reco
  отразява текущите пруденциални мерки. Стойността на I

  reco
  е 2 %, ако поне при една текуща съществена корективна мярка вследствие на констатациите на компетентния орган ЦК е превишил срока, определен от този компетентен орган в корективния план; иначе тази стойност е 0 %.

За целите на тази формула съществени са корективните мерки, на които ЦК, въз основа на вътрешната си класификация на съществеността, или съответният компетентен орган, въз основа на собствената си класификация, е отредил първостепенна важност.

7.   Собственост, капиталова структура и рентабилност на ЦК

Параметърът B
  1 се отнася до собствеността и капиталовата структура на ЦК. Параметърът B
  1 варира от 0 % до 4 %. Стойността на B
  1 се изчислява по следната формула:

Formula

където:

I

  majority
  отразява естеството на предприятието майка на ЦК. Стойността на I

  majority
  е 2 %, ако ЦК има предприятие майка, което не е група, която е публична собственост, и което няма кредитен рейтинг или рейтингът му е под инвестиционния; иначе тази стойност е 0 %. Рейтингът е най-ниският рейтинг на субекта, предоставен от одобрена агенция за кредитен рейтинг;

I

  support
  отразява подкрепата на предприятието майка на ЦК. Стойността на I

  support
  е 0 %, ако при неизпълнение или при събитие, което не представлява неизпълнение, в т.ч. линии, за които е било поето задължение, или застрахователни договори, ЦК се ползва от договорно закрепена съществена финансова подкрепа от своето предприятие майка; иначе тази стойност е 2 %.

8.   Възнаграждение на висшите ръководни кадри

Параметърът B
  2 отразява доколко договореното възнаграждение на висшите ръководни кадри може да бъде повлияно от неизпълнение или настъпването на събитие, което не представлява неизпълнение. Параметърът B
  2 варира от 0 % до 2 %. Стойността на B
  2 се изчислява по следната формула:

Formula

където:

I

  %amount
  отразява дела на общото променливо възнаграждение на висшите ръководни кадри, подлежащо на връщане при определени договорно закрепени условия. Стойността на I

  %amount
  варира между 0 % и 1 % и се изчислява по следната формула:

Formula

където P

  amount
  = процента от общото годишно променливо възнаграждение на висшите ръководни кадри на ЦК, подлежащо на връщане при неизпълнение или при настъпването на събитие, което не представлява неизпълнение. Стойността на I

  %amount
  е 1 %, когато P

  amount
  е 0 %;

I

  %staff
  отразява процента на висшите ръководни кадри, които са договорно задължени да върнат дадено получено възнаграждение при понесена от ЦК загуба в резултат на неизпълнение или настъпването на събитие, което не представлява неизпълнение. Стойността на I

  %staff
  варира между 0 % и 1 % и се изчислява по следната формула:

Formula

където P

  %staff
  = процента на висшите ръководни кадри на ЦК, изразен като % от средногодишния брой висши ръководни кадри на пълно работно време, които са задължени да върнат дадено получено променливо възнаграждение при определени договорно закрепени условия.

9.   Участие на клиринговите членове и на техните клиенти в управлението на риска от ЦК

Параметърът B
  3 се отнася до участието на клиринговите членове и на техните клиентите в управлението на риска от ЦК. Параметърът B
  3 варира от 0 % до 2 %. Стойността на B
  3 се изчислява по следната формула:

Formula

където:

I

  investment
  отразява участието на клиринговите членове и техните клиенти в процеса на взимане на инвестиционни решения. Стойността на I

  investment
  е 0 %, ако клиринговите членове участват в процеса на взимане на инвестиционни решения и понасят част от потенциалните загуби; иначе тази стойност е 1 %. За целите на определянето на стойността на показателя I

  investment
  ЦК приемат, че клиринговите членове участват в процеса на взимане на инвестиционни решения, ако с тях се провеждат консултации при одобряването на инвестиционната политика на ЦК или при всяко отделно инвестиционно решение;

I

  incentives
  отразява стимулите за клиринговите членове в процеса на управление на неизпълнението. Стойността на I

  incentives
  е 0 %, ако има стимули за клиринговите членове да участват в процеса на управление на неизпълнението; иначе тази стойност е 1 %.

---

(1)  Делегиран регламент (ЕС) No 153/2013 на Комисията от 19 декември 2012 година за допълване на Регламент (ЕС) No 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на регулаторните технически стандарти относно изискванията към централните контрагенти (OB L 52, 23.2.2013 г., стр. 41).

---

РЕШЕНИЯ

| 21.4.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 107/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 107/39

---

РЕШЕНИЕ (ЕС) 2023/841 НА КОМИСИЯТА

от 19 април 2023 година

за назначаване на представители на Комисията в управителния съвет и бюджетния комитет на Службата на Европейския съюз за интелектуална собственост

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕС) 2017/1001 на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2017 г. относно марката на Европейския съюз (1), и по-специално член 154, параграф 1 и член 171, параграф 2 от него,

като има предвид, че:

| (1) | Управителният съвет и бюджетният комитет се състоят съответно от по един представител на всяка държава членка, двама представители на Комисията и един представител на Европейския парламент, както и от съответните им заместници. |
| --- | --- |

(1)

Управителният съвет и бюджетният комитет се състоят съответно от по един представител на всяка държава членка, двама представители на Комисията и един представител на Европейския парламент, както и от съответните им заместници.

| (2) | С Решение C(2016) 3228 Комисията назначи свои представители и съответните им заместници в управителния съвет и бюджетния комитет на Службата. |
| --- | --- |

(2)

С Решение C(2016) 3228 Комисията назначи свои представители и съответните им заместници в управителния съвет и бюджетния комитет на Службата.

| (3) | За един от заместниците Комисията реши да прехвърли отговорност от отдел „Финансови правила 2 и управление на програми“ към отдел „Вътрешни политики“, отговарящ за децентрализираните агенции, в рамките на генерална дирекция „Бюджет“. |
| --- | --- |

(3)

За един от заместниците Комисията реши да прехвърли отговорност от отдел „Финансови правила 2 и управление на програми“ към отдел „Вътрешни политики“, отговарящ за децентрализираните агенции, в рамките на генерална дирекция „Бюджет“.

| (4) | Настоящото решение заменя Решение C(2016) 3228 final, което следователно се отменя, |
| --- | --- |

(4)

Настоящото решение заменя Решение C(2016) 3228 final, което следователно се отменя,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

1.   Представителите на Комисията в управителния съвет и бюджетния комитет на Службата са следните лица:

| а) | заместник-генерален директор на ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“, отговарящ за правата върху интелектуалната собственост и тяхната защита, включително борбата срещу фалшифицирането; |
| --- | --- |

а)

заместник-генерален директор на ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“, отговарящ за правата върху интелектуалната собственост и тяхната защита, включително борбата срещу фалшифицирането;

| б) | директор на ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“, отговарящ за правата върху интелектуалната собственост и тяхната защита, включително борбата срещу фалшифицирането. |
| --- | --- |

б)

директор на ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“, отговарящ за правата върху интелектуалната собственост и тяхната защита, включително борбата срещу фалшифицирането.

2.   Техни заместници са следните лица:

| а) | началник-отдел в ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“, отговарящ за правата върху интелектуалната собственост и тяхната защита, включително борбата срещу фалшифицирането; |
| --- | --- |

а)

началник-отдел в ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“, отговарящ за правата върху интелектуалната собственост и тяхната защита, включително борбата срещу фалшифицирането;

| б) | началник-отдел, отговарящ за децентрализираните агенции в ГД „Бюджет“. |
| --- | --- |

б)

началник-отдел, отговарящ за децентрализираните агенции в ГД „Бюджет“.

Член 2

Настоящото решение се прилага към лицата, които заемат, включително и временно, постовете, упоменати в член 1, към датата на приемане на настоящото решение, или към всяко лице, което е техен приемник на посочените постове.

Член 3

Генералният директор на ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“ съобщава на председателя на управителния съвет, председателя на бюджетния комитет и изпълнителния директор на Службата имената на лицата, посочени в член 1.

Член 4

Настоящото решение влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Член 5

Решение C(2016) 3228 final се отменя.

Съставено в Брюксел на 19 април 2023 година.

За Комисията

Председател

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ОВ L 154, 16.6.2017 г., стр. 1.

1

---