# Az Európai Unió L 132/2023

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 132 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 66. évfolyam2023. május 17. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 132

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

66. évfolyam2023. május 17.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/969 rendelete (2023. május 10.) a közös nyomozócsoportok működését támogató együttműködési platform létrehozásáról és az (EU) 2018/1726 rendelet módosításáról | 1 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/970 irányelve (2023. május 10.) a férfiak és nők egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elve alkalmazásának a bérek átláthatósága és végrehajtási mechanizmusok révén történő megerősítéséről (
  1
  ) | 21 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/969 rendelete (2023. május 10.) a közös nyomozócsoportok működését támogató együttműködési platform létrehozásáról és az (EU) 2018/1726 rendelet módosításáról

1

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/970 irányelve (2023. május 10.) a férfiak és nők egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elve alkalmazásának a bérek átláthatósága és végrehajtási mechanizmusok révén történő megerősítéséről (
  1
  )

1

21

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/971 végrehajtási rendelete (2023. május 10.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Cedro di Santa Maria del Cedro [OEM]) | 45 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/972 végrehajtási rendelete (2023. május 10.) a Labisia pumila vizes etanolos kivonata új élelmiszerként történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről és az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  ) | 46 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/973 végrehajtási rendelete (2023. május 15.) az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletének a baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzékében a Kanadára, Chilére, az Egyesült Királyságra és az Egyesült Államokra vonatkozóan szereplő bejegyzések tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 52 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/974 végrehajtási rendelete (2023. május 16.) az 1967/2006/EK tanácsi rendelettől a szlovén felségvizeken folytatott halászatban alkalmazott, volantina típusú vonóhálók telepítésének a parttól számított legkisebb távolsága és legkisebb mélysége tekintetében történő eltérés meghosszabbításáról | 74 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/975 végrehajtási határozata (2023. május 15.) az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 12. cikke alapján létrehozott Európai Uniós Gyors Tájékoztatási Rendszer (RAPEX) és annak értesítési rendszere alkalmazására vonatkozó iránymutatások megállapításáról szóló (EU) 2019/417 bizottsági végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2023) 2817. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 77 |
| | * | Az Egységes Szanálási Testület (EU) 2023/976 határozata (2023. március 22.) a 2021-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről és az Egységes Szanálási Testület (ESZT) 2021-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról (SRB/PS/2023/02) | 87 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2023/971 végrehajtási rendelete (2023. május 10.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Cedro di Santa Maria del Cedro [OEM])

45

*

A Bizottság (EU) 2023/972 végrehajtási rendelete (2023. május 10.) a Labisia pumila vizes etanolos kivonata új élelmiszerként történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről és az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  )

Labisia pumila

1

46

*

A Bizottság (EU) 2023/973 végrehajtási rendelete (2023. május 15.) az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletének a baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzékében a Kanadára, Chilére, az Egyesült Királyságra és az Egyesült Államokra vonatkozóan szereplő bejegyzések tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

52

*

A Bizottság (EU) 2023/974 végrehajtási rendelete (2023. május 16.) az 1967/2006/EK tanácsi rendelettől a szlovén felségvizeken folytatott halászatban alkalmazott, volantina típusú vonóhálók telepítésének a parttól számított legkisebb távolsága és legkisebb mélysége tekintetében történő eltérés meghosszabbításáról

74

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2023/975 végrehajtási határozata (2023. május 15.) az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 12. cikke alapján létrehozott Európai Uniós Gyors Tájékoztatási Rendszer (RAPEX) és annak értesítési rendszere alkalmazására vonatkozó iránymutatások megállapításáról szóló (EU) 2019/417 bizottsági végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2023) 2817. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2023) 2817. számú dokumentummal történt)

1

77

*

Az Egységes Szanálási Testület (EU) 2023/976 határozata (2023. március 22.) a 2021-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről és az Egységes Szanálási Testület (ESZT) 2021-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról (SRB/PS/2023/02)

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2023.5.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2023/969 RENDELETE

(2023. május 10.)

a közös nyomozócsoportok működését támogató együttműködési platform létrehozásáról és az (EU) 2018/1726 rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 82. cikke (1) bekezdése második albekezdésének d) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | Az Unió célul tűzte ki, hogy egy belső határok nélküli, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget kínáljon polgárai számára, amelyben biztosított a személyek szabad mozgása. Az Uniónak ugyanakkor gondoskodnia kell arról, hogy ez a térség biztonságos hely maradjon. Ez a cél csakis a nemzeti és a nemzetközi bűnüldöző és igazságügyi hatóságok hatékonyabb, összehangolt együttműködése, valamint a bűncselekmények – köztük a szervezett bűnözés és a terrorizmus – megelőzésére és az ellenük való küzdelemre irányuló megfelelő intézkedések révén valósítható meg. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió célul tűzte ki, hogy egy belső határok nélküli, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget kínáljon polgárai számára, amelyben biztosított a személyek szabad mozgása. Az Uniónak ugyanakkor gondoskodnia kell arról, hogy ez a térség biztonságos hely maradjon. Ez a cél csakis a nemzeti és a nemzetközi bűnüldöző és igazságügyi hatóságok hatékonyabb, összehangolt együttműködése, valamint a bűncselekmények – köztük a szervezett bűnözés és a terrorizmus – megelőzésére és az ellenük való küzdelemre irányuló megfelelő intézkedések révén valósítható meg.

| (2) | Az említett cél megvalósítása különösen nagy kihívást jelent, ha a bűnözés határokon átnyúló dimenzióval rendelkezik, és két vagy több tagállam és/vagy harmadik ország területén zajlik. Ilyen helyzetekben a tagállamoknak képesnek kell lenniük arra, hogy egyesítsék erőiket és műveleteiket annak érdekében, hogy lehetővé váljon a határokon átnyúló nyomozások és a büntetőeljárások hatékony és eredményes lefolytatása, amihez alapvető fontosságú az információk és bizonyítékok cseréje. Az ilyen határokon átnyúló együttműködés egyik legsikeresebb eszközét a közös nyomozócsoportok jelentik, amelyek lehetővé teszik a közvetlen együttműködést és kommunikációt két vagy több tagállam és esetlegesen harmadik országok igazságügyi és bűnüldöző hatóságai között, hogy tevékenységeiket és nyomozásaikat a leghatékonyabb módon szervezhessék meg. A közös nyomozócsoportokat két vagy több tagállam és esetleg harmadik országok illetékes hatóságai konkrét célra és meghatározott időtartamra hozzák létre azzal a céllal, hogy közösen folytassanak határokon átnyúló hatású bűnügyi nyomozásokat. |
| --- | --- |

(2)

Az említett cél megvalósítása különösen nagy kihívást jelent, ha a bűnözés határokon átnyúló dimenzióval rendelkezik, és két vagy több tagállam és/vagy harmadik ország területén zajlik. Ilyen helyzetekben a tagállamoknak képesnek kell lenniük arra, hogy egyesítsék erőiket és műveleteiket annak érdekében, hogy lehetővé váljon a határokon átnyúló nyomozások és a büntetőeljárások hatékony és eredményes lefolytatása, amihez alapvető fontosságú az információk és bizonyítékok cseréje. Az ilyen határokon átnyúló együttműködés egyik legsikeresebb eszközét a közös nyomozócsoportok jelentik, amelyek lehetővé teszik a közvetlen együttműködést és kommunikációt két vagy több tagállam és esetlegesen harmadik országok igazságügyi és bűnüldöző hatóságai között, hogy tevékenységeiket és nyomozásaikat a leghatékonyabb módon szervezhessék meg. A közös nyomozócsoportokat két vagy több tagállam és esetleg harmadik országok illetékes hatóságai konkrét célra és meghatározott időtartamra hozzák létre azzal a céllal, hogy közösen folytassanak határokon átnyúló hatású bűnügyi nyomozásokat.

| (3) | A közös nyomozócsoportok hasznos eszköznek bizonyultak a határokon átnyúló bűncselekmények – például a kiberbűncselekmények, a terrorizmus, valamint a súlyos és szervezett bűncselekmények – nyomozására és büntetőeljárás alá vonására vonatkozó igazságügyi együttműködés javításában a közös nyomozócsoportok tagjai közötti időigényes eljárások és formalitások csökkentése révén. A közös nyomozócsoportok fokozott alkalmazása egyúttal megerősítette a büntetőügyekben folytatott, határokon átnyúló együttműködés kultúráját az Unióban az igazságügyi hatóságok körében. |
| --- | --- |

(3)

A közös nyomozócsoportok hasznos eszköznek bizonyultak a határokon átnyúló bűncselekmények – például a kiberbűncselekmények, a terrorizmus, valamint a súlyos és szervezett bűncselekmények – nyomozására és büntetőeljárás alá vonására vonatkozó igazságügyi együttműködés javításában a közös nyomozócsoportok tagjai közötti időigényes eljárások és formalitások csökkentése révén. A közös nyomozócsoportok fokozott alkalmazása egyúttal megerősítette a büntetőügyekben folytatott, határokon átnyúló együttműködés kultúráját az Unióban az igazságügyi hatóságok körében.

| (4) | Az uniós vívmányok két jogi keretet biztosítanak a legalább két tagállam részvételével megalakuló közös nyomozócsoportok létrehozásához: a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 34. cikkének megfelelően létrehozott, az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény (2) 13. cikkét, valamint a 2002/465/IB tanácsi kerethatározatot (3). Harmadik országok is közreműködhetnek félként közös nyomozócsoportokban, ha a közreműködésüknek van olyan jogalapja, mint például a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló európai egyezmény 2001. november 8-án Strasbourgban aláírt második kiegészítő jegyzőkönyvének (4) 20. cikke, valamint az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, a kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodás (5) 5. cikke. |
| --- | --- |

(4)

Az uniós vívmányok két jogi keretet biztosítanak a legalább két tagállam részvételével megalakuló közös nyomozócsoportok létrehozásához: a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 34. cikkének megfelelően létrehozott, az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény (2) 13. cikkét, valamint a 2002/465/IB tanácsi kerethatározatot (3). Harmadik országok is közreműködhetnek félként közös nyomozócsoportokban, ha a közreműködésüknek van olyan jogalapja, mint például a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló európai egyezmény 2001. november 8-án Strasbourgban aláírt második kiegészítő jegyzőkönyvének (4) 20. cikke, valamint az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, a kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodás (5) 5. cikke.

| (5) | A nemzetközi igazságügyi hatóságok döntő szerepet játszanak a nemzetközi bűncselekmények nyomozásában és büntetőeljárás alá vonásában. Képviselőik – egy közös nyomozócsoport tagjainak meghívására, az adott, közös nyomozócsoportot létrehozó megállapodás alapján (a továbbiakban: a közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás) – részt vehetnek az adott közös nyomozócsoport munkájában. Ezért elő kell segíteni az információcserét és a bizonyítékok megosztását a nemzeti illetékes hatóságok, valamint bármilyen más olyan bíróság, törvényszék vagy mechanizmus – különösen a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) – között is, amelynek célja a nemzetközi közösség egészét érintő súlyos bűncselekmények kezelése. E rendeletnek ezért biztosítania kell a hozzáférést az ilyen nemzetközi igazságügyi hatóságok képviselői számára az információs technológiai (IT) platformhoz (a továbbiakban: a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja) annak érdekében, hogy erősödjön a nemzetközi bűncselekmények nyomozására és büntetőeljárás alá vonására vonatkozó nemzetközi együttműködés. |
| --- | --- |

(5)

A nemzetközi igazságügyi hatóságok döntő szerepet játszanak a nemzetközi bűncselekmények nyomozásában és büntetőeljárás alá vonásában. Képviselőik – egy közös nyomozócsoport tagjainak meghívására, az adott, közös nyomozócsoportot létrehozó megállapodás alapján (a továbbiakban: a közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás) – részt vehetnek az adott közös nyomozócsoport munkájában. Ezért elő kell segíteni az információcserét és a bizonyítékok megosztását a nemzeti illetékes hatóságok, valamint bármilyen más olyan bíróság, törvényszék vagy mechanizmus – különösen a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) – között is, amelynek célja a nemzetközi közösség egészét érintő súlyos bűncselekmények kezelése. E rendeletnek ezért biztosítania kell a hozzáférést az ilyen nemzetközi igazságügyi hatóságok képviselői számára az információs technológiai (IT) platformhoz (a továbbiakban: a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja) annak érdekében, hogy erősödjön a nemzetközi bűncselekmények nyomozására és büntetőeljárás alá vonására vonatkozó nemzetközi együttműködés.

| (6) | Sürgősen szükség van egy együttműködési platformra, amelyen keresztül a közös nyomozócsoportok hatékonyan kommunikálhatnak, valamint biztonságos módon cserélhetnek információt és oszthatják meg egymással a bizonyítékokat, így biztosítva, hogy a legsúlyosabb bűncselekményekért felelős személyeket késedelem nélkül felelősségre lehessen vonni. Ezt az igényt hangsúlyozza az Európai Unió (EU) 2018/1727 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségének (Eurojust) megbízatása, amelyet módosított az (EU) 2022/838 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7), lehetővé téve azt, hogy az Eurojust megőrizze, elemezze és tárolja a népirtással, az emberiesség elleni bűncselekményekkel, a háborús bűncselekményekkel és a kapcsolódó bűncselekményekkel összefüggő bizonyítékokat, továbbá hogy megossza a kapcsolódó bizonyítékokat az illetékes nemzeti hatóságokkal és nemzetközi igazságügyi hatóságokkal, különösen az NBB-vel. |
| --- | --- |

(6)

Sürgősen szükség van egy együttműködési platformra, amelyen keresztül a közös nyomozócsoportok hatékonyan kommunikálhatnak, valamint biztonságos módon cserélhetnek információt és oszthatják meg egymással a bizonyítékokat, így biztosítva, hogy a legsúlyosabb bűncselekményekért felelős személyeket késedelem nélkül felelősségre lehessen vonni. Ezt az igényt hangsúlyozza az Európai Unió (EU) 2018/1727 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségének (Eurojust) megbízatása, amelyet módosított az (EU) 2022/838 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7), lehetővé téve azt, hogy az Eurojust megőrizze, elemezze és tárolja a népirtással, az emberiesség elleni bűncselekményekkel, a háborús bűncselekményekkel és a kapcsolódó bűncselekményekkel összefüggő bizonyítékokat, továbbá hogy megossza a kapcsolódó bizonyítékokat az illetékes nemzeti hatóságokkal és nemzetközi igazságügyi hatóságokkal, különösen az NBB-vel.

| (7) | A meglévő uniós szintű jogi keretek nem határozzák meg, hogy a közös nyomozócsoportban részt vevő szervezetek milyen módon folytassanak információcserét és kommunikáljanak egymással. Az említett szervezetek az igények és a rendelkezésre álló eszközök alapján megállapodnak az ilyen információcseréről és kommunikációról. Az egyre összetettebb, gyorsan változó, határokon átnyúló bűncselekmények elleni küzdelemhez döntő fontosságú a gyorsaság, az együttműködés és a hatékonyság. Jelenleg azonban nincs olyan rendszer, amely támogatná a közös nyomozócsoportok irányítását, lehetővé tenné a bizonyítékok hatékonyabb felkutatását és nyilvántartását, valamint biztonságossá tenné a közös nyomozócsoportban közreműködők közötti biztonságos adatcserét. Nyilvánvalóan hiányoznak az olyan célzott, biztonságos és hatékony csatornák, amelyeket a közös nyomozócsoportok minden közreműködője igénybe vehetne, és amelyeken keresztül gyorsan nagy mennyiségű információt és bizonyítékot tudnának megosztani, vagy amelyek lehetővé tehetnék a biztonságos és hatékony kommunikációt. Ezenkívül nincs olyan rendszer, amely arra szolgál, hogy támogassa akár a közös nyomozócsoportok irányítását – beleértve a közös nyomozócsoportokban közreműködők között megosztott bizonyítékok nyomonkövethetőségét olyan módon, amely megfelel a nemzeti bíróságok előtti jogi követelményeknek –, akár a közös nyomozócsoport műveletei megtervezését és koordinálását. |
| --- | --- |

(7)

A meglévő uniós szintű jogi keretek nem határozzák meg, hogy a közös nyomozócsoportban részt vevő szervezetek milyen módon folytassanak információcserét és kommunikáljanak egymással. Az említett szervezetek az igények és a rendelkezésre álló eszközök alapján megállapodnak az ilyen információcseréről és kommunikációról. Az egyre összetettebb, gyorsan változó, határokon átnyúló bűncselekmények elleni küzdelemhez döntő fontosságú a gyorsaság, az együttműködés és a hatékonyság. Jelenleg azonban nincs olyan rendszer, amely támogatná a közös nyomozócsoportok irányítását, lehetővé tenné a bizonyítékok hatékonyabb felkutatását és nyilvántartását, valamint biztonságossá tenné a közös nyomozócsoportban közreműködők közötti biztonságos adatcserét. Nyilvánvalóan hiányoznak az olyan célzott, biztonságos és hatékony csatornák, amelyeket a közös nyomozócsoportok minden közreműködője igénybe vehetne, és amelyeken keresztül gyorsan nagy mennyiségű információt és bizonyítékot tudnának megosztani, vagy amelyek lehetővé tehetnék a biztonságos és hatékony kommunikációt. Ezenkívül nincs olyan rendszer, amely arra szolgál, hogy támogassa akár a közös nyomozócsoportok irányítását – beleértve a közös nyomozócsoportokban közreműködők között megosztott bizonyítékok nyomonkövethetőségét olyan módon, amely megfelel a nemzeti bíróságok előtti jogi követelményeknek –, akár a közös nyomozócsoport műveletei megtervezését és koordinálását.

| (8) | Tekintettel arra, hogy egyre több lehetőség van bűncselekmények elkövetésére az IT rendszerekbe való bejutás révén, a jelenlegi helyzet akadályozhatja a határokon átnyúló nyomozások hatékonyságát és eredményességét, továbbá az információk és bizonyítékok nem biztonságos és nem digitális megosztása miatt veszélyeztetheti és lelassíthatja az ilyen nyomozásokat és büntetőeljárásokat, ezáltal költségesebbé téve azokat. Az igazságügyi és a bűnüldöző hatóságoknak különösképpen biztosítaniuk kell, hogy rendszereik a lehető legkorszerűbbek és legbiztonságosabbak legyenek, és hogy a közös nyomozócsoportok valamennyi tagja könnyen, nemzeti rendszerétől függetlenül kapcsolódhasson e rendszerekhez, és kommunikálhasson egymással. |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel arra, hogy egyre több lehetőség van bűncselekmények elkövetésére az IT rendszerekbe való bejutás révén, a jelenlegi helyzet akadályozhatja a határokon átnyúló nyomozások hatékonyságát és eredményességét, továbbá az információk és bizonyítékok nem biztonságos és nem digitális megosztása miatt veszélyeztetheti és lelassíthatja az ilyen nyomozásokat és büntetőeljárásokat, ezáltal költségesebbé téve azokat. Az igazságügyi és a bűnüldöző hatóságoknak különösképpen biztosítaniuk kell, hogy rendszereik a lehető legkorszerűbbek és legbiztonságosabbak legyenek, és hogy a közös nyomozócsoportok valamennyi tagja könnyen, nemzeti rendszerétől függetlenül kapcsolódhasson e rendszerekhez, és kommunikálhasson egymással.

| (9) | Fontos, hogy a közös nyomozócsoportok együttműködését modern informatikai eszközök javítsák és támogassák. A közös nyomozócsoportban közreműködők közötti interakciók gyorsaságát és hatékonyságát jelentősen növelni lehetne egy, a közös nyomozócsoportok működését támogató célzott informatikai platform létrehozásával. Ezért szabályokat kell megállapítani a közös nyomozócsoportok uniós szintű együttműködési platformjának létrehozására az adott közös nyomozócsoportban közreműködők abban való segítése érdekében, hogy együttműködjenek, biztonságosan kommunikáljanak és osszák meg az információkat és bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(9)

Fontos, hogy a közös nyomozócsoportok együttműködését modern informatikai eszközök javítsák és támogassák. A közös nyomozócsoportban közreműködők közötti interakciók gyorsaságát és hatékonyságát jelentősen növelni lehetne egy, a közös nyomozócsoportok működését támogató célzott informatikai platform létrehozásával. Ezért szabályokat kell megállapítani a közös nyomozócsoportok uniós szintű együttműködési platformjának létrehozására az adott közös nyomozócsoportban közreműködők abban való segítése érdekében, hogy együttműködjenek, biztonságosan kommunikáljanak és osszák meg az információkat és bizonyítékokat.

| (10) | A közös nyomozócsoportok együttműködési platformja csak akkor használható, amennyiben a közös nyomozócsoport létrehozását – többek között – uniós jogalap teszi lehetővé. A kizárólag nemzetközi jogalapok alapján létrehozott közös nyomozócsoportok esetében a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja nem használható, mivel azt uniós költségvetésből finanszírozzák és uniós jogszabályok alapján alakítják ki. Amennyiben azonban egy harmadik ország illetékes hatóságai egy közös nyomozócsoportra vonatkozó olyan megállapodásnak részesei, amelynek uniós és nemzetközi jogalapja is van, akkor az említett harmadik ország illetékes hatóságainak képviselőit a közös nyomozócsoport tagjainak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(10)

A közös nyomozócsoportok együttműködési platformja csak akkor használható, amennyiben a közös nyomozócsoport létrehozását – többek között – uniós jogalap teszi lehetővé. A kizárólag nemzetközi jogalapok alapján létrehozott közös nyomozócsoportok esetében a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja nem használható, mivel azt uniós költségvetésből finanszírozzák és uniós jogszabályok alapján alakítják ki. Amennyiben azonban egy harmadik ország illetékes hatóságai egy közös nyomozócsoportra vonatkozó olyan megállapodásnak részesei, amelynek uniós és nemzetközi jogalapja is van, akkor az említett harmadik ország illetékes hatóságainak képviselőit a közös nyomozócsoport tagjainak kell tekinteni.

| (11) | A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának használata csakis önkéntes alapon történhet. Tekintettel azonban arra, hogy a határokon átnyúló nyomozások szempontjából hozzáadott értéket képvisel, használata határozottan ajánlott. A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának használata vagy mellőzése nem sértheti a kommunikáció vagy információcsere egyéb formáinak jogszerűségét, és arra sem lehet hatással, továbbá nem változtathatja meg a közös nyomozócsoportok létrehozásának, megszervezésének vagy működésének módját. A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának létrehozása nem érintheti a közös nyomozócsoportok létrehozásának mögöttes jogalapját, és nem érintheti a bizonyítékok gyűjtésére és a megszerzett bizonyítékok felhasználására vonatkozó nemzeti eljárási jogszabályokat sem. Lehetővé kell tenni az egyéb illetékes nemzeti hatóságok – például a vámhatóságok – tisztviselői számára, amennyiben azok tagjai a 2002/465/IB kerethatározat alapján létrehozott közös nyomozócsoportoknak, hogy hozzáférjenek a közös nyomozócsoportok együttműködési felületeihez. A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának kizárólag biztonságos informatikai eszközként kell szolgálnia az együttműködés javításához, a felhasználói közötti információáramlás felgyorsításához, valamint a kicserélt adatok biztonságának és a közös nyomozócsoportok hatékonyságának fokozásához. |
| --- | --- |

(11)

A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának használata csakis önkéntes alapon történhet. Tekintettel azonban arra, hogy a határokon átnyúló nyomozások szempontjából hozzáadott értéket képvisel, használata határozottan ajánlott. A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának használata vagy mellőzése nem sértheti a kommunikáció vagy információcsere egyéb formáinak jogszerűségét, és arra sem lehet hatással, továbbá nem változtathatja meg a közös nyomozócsoportok létrehozásának, megszervezésének vagy működésének módját. A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának létrehozása nem érintheti a közös nyomozócsoportok létrehozásának mögöttes jogalapját, és nem érintheti a bizonyítékok gyűjtésére és a megszerzett bizonyítékok felhasználására vonatkozó nemzeti eljárási jogszabályokat sem. Lehetővé kell tenni az egyéb illetékes nemzeti hatóságok – például a vámhatóságok – tisztviselői számára, amennyiben azok tagjai a 2002/465/IB kerethatározat alapján létrehozott közös nyomozócsoportoknak, hogy hozzáférjenek a közös nyomozócsoportok együttműködési felületeihez. A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának kizárólag biztonságos informatikai eszközként kell szolgálnia az együttműködés javításához, a felhasználói közötti információáramlás felgyorsításához, valamint a kicserélt adatok biztonságának és a közös nyomozócsoportok hatékonyságának fokozásához.

| (12) | A közös nyomozócsoportok együttműködési platformját egy közös nyomozócsoport operatív szakaszában és a működés megszűnését követő szakaszában kell használni, az adott közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás aláírásától kezdve addig, amíg a közös nyomozócsoport értékelése le nem zárul. Mivel a közös nyomozócsoport létrehozásának folyamatában részt vevő szereplők és a közös nyomozócsoport megalakulását követően abban részt vevő tagok nem ugyanazok, a közös nyomozócsoport létrehozásának folyamatát – különösen a közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás tartalmáról folytatott tárgyalásokat és a megállapodás aláírását – nem lehet a közös nyomozócsoportok együttműködési platformján keresztül lebonyolítani. Miután azonban szükség van a közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodások aláírási folyamatát támogató elektronikus eszközre, fontos, hogy a Bizottság megfontolja, hogy ezt a folyamatot az elektronikus bizonyítékok digitális cseréjére szolgáló rendszer (eEDES) keretébe utalja, amely rendszer egy a Bizottság által kifejlesztett, elektronikus kérelmek és válaszok kezelésére szolgáló biztonságos online portál. |
| --- | --- |

(12)

A közös nyomozócsoportok együttműködési platformját egy közös nyomozócsoport operatív szakaszában és a működés megszűnését követő szakaszában kell használni, az adott közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás aláírásától kezdve addig, amíg a közös nyomozócsoport értékelése le nem zárul. Mivel a közös nyomozócsoport létrehozásának folyamatában részt vevő szereplők és a közös nyomozócsoport megalakulását követően abban részt vevő tagok nem ugyanazok, a közös nyomozócsoport létrehozásának folyamatát – különösen a közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás tartalmáról folytatott tárgyalásokat és a megállapodás aláírását – nem lehet a közös nyomozócsoportok együttműködési platformján keresztül lebonyolítani. Miután azonban szükség van a közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodások aláírási folyamatát támogató elektronikus eszközre, fontos, hogy a Bizottság megfontolja, hogy ezt a folyamatot az elektronikus bizonyítékok digitális cseréjére szolgáló rendszer (eEDES) keretébe utalja, amely rendszer egy a Bizottság által kifejlesztett, elektronikus kérelmek és válaszok kezelésére szolgáló biztonságos online portál.

| (13) | A közös nyomozócsoportok együttműködési platformját használó minden egyes közös nyomozócsoport esetében arra kell ösztönözni a közös nyomozócsoport tagjait, hogy a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja által biztosított eszközök felhasználásával végezzék el a közös nyomozócsoport értékelését, akár a közös nyomozócsoport operatív szakaszában, akár annak lezárulását követően. |
| --- | --- |

(13)

A közös nyomozócsoportok együttműködési platformját használó minden egyes közös nyomozócsoport esetében arra kell ösztönözni a közös nyomozócsoport tagjait, hogy a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja által biztosított eszközök felhasználásával végezzék el a közös nyomozócsoport értékelését, akár a közös nyomozócsoport operatív szakaszában, akár annak lezárulását követően.

| (14) | A közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás – ideértve bármely függeléket – meglétét előfeltételül kell szabni a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának használatához. Valamennyi jövőbeli, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás tartalmát ki kell igazítani annak érdekében, hogy e megállapodások összhangban álljanak e rendelet vonatkozó rendelkezéseivel. |
| --- | --- |

(14)

A közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás – ideértve bármely függeléket – meglétét előfeltételül kell szabni a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának használatához. Valamennyi jövőbeli, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás tartalmát ki kell igazítani annak érdekében, hogy e megállapodások összhangban álljanak e rendelet vonatkozó rendelkezéseivel.

| (15) | A közös nyomozócsoportok létrehozásának megkönnyítése érdekében a közös nyomozócsoportok nemzeti szakértőinek 2005-ben megalakult hálózata (a továbbiakban: közös nyomozócsoportok hálózata) kidolgozott egy függelékeket is tartalmazó megállapodásmintát. A megállapodásminta és a hozzá tartozó függelékek tartalmát ki kell igazítani annak érdekében, hogy az összhangban álljon a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának használatáról szóló döntéssel, valamint a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának hozzáférési szabályaival. |
| --- | --- |

(15)

A közös nyomozócsoportok létrehozásának megkönnyítése érdekében a közös nyomozócsoportok nemzeti szakértőinek 2005-ben megalakult hálózata (a továbbiakban: közös nyomozócsoportok hálózata) kidolgozott egy függelékeket is tartalmazó megállapodásmintát. A megállapodásminta és a hozzá tartozó függelékek tartalmát ki kell igazítani annak érdekében, hogy az összhangban álljon a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának használatáról szóló döntéssel, valamint a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának hozzáférési szabályaival.

| (16) | Operatív szempontból a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának a közös nyomozócsoportok együttműködési platformján található, az egyes közös nyomozócsoportok számára létrehozott, egymástól elkülönített együttműködési felületekből kell állnia. |
| --- | --- |

(16)

Operatív szempontból a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának a közös nyomozócsoportok együttműködési platformján található, az egyes közös nyomozócsoportok számára létrehozott, egymástól elkülönített együttműködési felületekből kell állnia.

| (17) | Technikai szempontból a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának biztonságos internetes kapcsolaton keresztül kell hozzáférhetőnek lennie, és egy biztonságos internetes portálon keresztül elérhető központosított információs rendszerből, mobil és asztali készülékekhez való kommunikációs szoftverből, többek között egy fejlett naplózási és nyomonkövetési mechanizmusból, valamint a központosított információs rendszer és olyan releváns informatikai eszközök közötti kapcsolatból kell állnia, amelyek támogatják a közös nyomozócsoportok működését, és amelyeket a közös nyomozócsoportok hálózatának titkársága kezel. |
| --- | --- |

(17)

Technikai szempontból a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának biztonságos internetes kapcsolaton keresztül kell hozzáférhetőnek lennie, és egy biztonságos internetes portálon keresztül elérhető központosított információs rendszerből, mobil és asztali készülékekhez való kommunikációs szoftverből, többek között egy fejlett naplózási és nyomonkövetési mechanizmusból, valamint a központosított információs rendszer és olyan releváns informatikai eszközök közötti kapcsolatból kell állnia, amelyek támogatják a közös nyomozócsoportok működését, és amelyeket a közös nyomozócsoportok hálózatának titkársága kezel.

| (18) | A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának célja a közös nyomozócsoportok koordinációjának és irányításának megkönnyítése. A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának biztosítania kell a műveleti vonatkozású információk és bizonyítékok cseréjét és ideiglenes tárolását, a biztonságos kommunikációt, a bizonyítékok nyomonkövethetőségét, és támogatnia kell a közös nyomozócsoport értékelési folyamatát. A közös nyomozócsoport valamennyi közreműködőjét ösztönözni kell arra, hogy használják a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának valamennyi funkcióját, és amennyiben lehetséges, a jelenleg használt kommunikációs és adatcsere-csatornák helyett a nyomozócsoportok együttműködési platformjának csatornáit vegyék igénybe. |
| --- | --- |

(18)

A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának célja a közös nyomozócsoportok koordinációjának és irányításának megkönnyítése. A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának biztosítania kell a műveleti vonatkozású információk és bizonyítékok cseréjét és ideiglenes tárolását, a biztonságos kommunikációt, a bizonyítékok nyomonkövethetőségét, és támogatnia kell a közös nyomozócsoport értékelési folyamatát. A közös nyomozócsoport valamennyi közreműködőjét ösztönözni kell arra, hogy használják a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának valamennyi funkcióját, és amennyiben lehetséges, a jelenleg használt kommunikációs és adatcsere-csatornák helyett a nyomozócsoportok együttműködési platformjának csatornáit vegyék igénybe.

| (19) | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben az igazságügyi együttműködésben közreműködő uniós ügynökségek és szervek, valamint a közös nyomozócsoportok tagjai közötti koordináció és adatcsere alapvetően fontos a bűnözői tevékenységekre adott összehangolt uniós válasz biztosításához, valamint ahhoz, hogy a tagállamok kulcsfontosságú támogatást kapjanak a bűnözés elleni küzdelemben. A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának ki kell egészítenie az igazságügyi és a bűnüldöző hatóságok közötti biztonságos adatcserét lehetővé tevő meglévő eszközöket, például az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) által létrehozott Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol) által kezelt Biztonságos Információcsere Hálózati Alkalmazást (SIENA). |
| --- | --- |

(19)

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben az igazságügyi együttműködésben közreműködő uniós ügynökségek és szervek, valamint a közös nyomozócsoportok tagjai közötti koordináció és adatcsere alapvetően fontos a bűnözői tevékenységekre adott összehangolt uniós válasz biztosításához, valamint ahhoz, hogy a tagállamok kulcsfontosságú támogatást kapjanak a bűnözés elleni küzdelemben. A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának ki kell egészítenie az igazságügyi és a bűnüldöző hatóságok közötti biztonságos adatcserét lehetővé tevő meglévő eszközöket, például az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) által létrehozott Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol) által kezelt Biztonságos Információcsere Hálózati Alkalmazást (SIENA).

| (20) | A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának kommunikációval kapcsolatos funkcióit olyan legkorszerűbb szoftverrel kell biztosítani, amely lehetővé teszi a vissza nem követhető kommunikáció helyi tárolását a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja felhasználóinak készülékein. |
| --- | --- |

(20)

A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának kommunikációval kapcsolatos funkcióit olyan legkorszerűbb szoftverrel kell biztosítani, amely lehetővé teszi a vissza nem követhető kommunikáció helyi tárolását a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja felhasználóinak készülékein.

| (21) | Biztosítani kell a műveleti vonatkozású információk és bizonyítékok – köztük a nagy méretű fájlok – megosztását lehetővé tévő megfelelő funkciót egy olyan feltöltési/letöltési rendszeren keresztül, amelyet úgy terveztek, hogy az adatokat kizárólag a technikai adattovábbításhoz szükséges, korlátozott ideig tárolja központilag. Amint valamennyi címzett letöltötte az adatokat, azokat automatikusan és véglegesen törölni kell a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjáról. |
| --- | --- |

(21)

Biztosítani kell a műveleti vonatkozású információk és bizonyítékok – köztük a nagy méretű fájlok – megosztását lehetővé tévő megfelelő funkciót egy olyan feltöltési/letöltési rendszeren keresztül, amelyet úgy terveztek, hogy az adatokat kizárólag a technikai adattovábbításhoz szükséges, korlátozott ideig tárolja központilag. Amint valamennyi címzett letöltötte az adatokat, azokat automatikusan és véglegesen törölni kell a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjáról.

| (22) | Tekintettel a bel- és igazságügy területén működő nagy méretű rendszerek irányítása terén szerzett tapasztalataira, az (EU) 2018/1726 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) létrehozott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökséget (eu-LISA) kell megbízni azzal a feladattal, hogy a kiegészítő jelleg és adott esetben a konnektivitás biztosítása érdekében a SIENA meglévő funkcióit és az Europolnál rendelkezésre álló egyéb funkciókat felhasználva megtervezze, kifejlessze és működtesse a közös nyomozócsoportok együttműködési platformját. Ezért módosítani kell az eu-LISA megbízatását, hogy az tükrözze ezeket az új feladatokat, továbbá az eu-LISA számára megfelelő finanszírozást és személyzetet kell rendelkezésre bocsátani az e rendelet szerinti feladatainak ellátásához. E tekintetben szabályokat kell megállapítani az eu-LISA – mint a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának fejlesztésével, műszaki üzemeltetésével és karbantartásával megbízott ügynökség – feladataira vonatkozóan. |
| --- | --- |

(22)

Tekintettel a bel- és igazságügy területén működő nagy méretű rendszerek irányítása terén szerzett tapasztalataira, az (EU) 2018/1726 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) létrehozott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökséget (eu-LISA) kell megbízni azzal a feladattal, hogy a kiegészítő jelleg és adott esetben a konnektivitás biztosítása érdekében a SIENA meglévő funkcióit és az Europolnál rendelkezésre álló egyéb funkciókat felhasználva megtervezze, kifejlessze és működtesse a közös nyomozócsoportok együttműködési platformját. Ezért módosítani kell az eu-LISA megbízatását, hogy az tükrözze ezeket az új feladatokat, továbbá az eu-LISA számára megfelelő finanszírozást és személyzetet kell rendelkezésre bocsátani az e rendelet szerinti feladatainak ellátásához. E tekintetben szabályokat kell megállapítani az eu-LISA – mint a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának fejlesztésével, műszaki üzemeltetésével és karbantartásával megbízott ügynökség – feladataira vonatkozóan.

| (23) | Az eu-LISA-nak biztosítania kell, hogy a bűnüldöző hatóságok birtokában lévő adatokat szükség esetén könnyen továbbítani lehessen a SIENA-ból a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjához. Ennek érdekében a Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja és a SIENA összekapcsolásának szükségességét, megvalósíthatóságát és célravezetőségét. A jelentésnek tartalmaznia kell a biztonságos és hatékony összekapcsolás és adatcsere biztosításához szükséges feltételeket, műszaki előírásokat és eljárásokat. Az értékelés során figyelembe kell venni, hogy az ilyen összekapcsoláshoz magas szintű adatvédelemre van szükség a hatályos uniós és nemzeti adatvédelmi jogi keret – például az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (10), az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (11), valamint az uniós szervekre, hivatalokra vagy ügynökségekre irányadó, az ezeket létrehozó jogi aktusokban meghatározott szabályok – alapján. A közös nyomozócsoportok együttműködési platformja keretében megosztott adatok – nevezetesen az érzékeny és nem minősített adatok – védelmi besorolását figyelembe kell venni. Az említett jelentésnek az Európai Parlament és a Tanács részére való benyújtása előtt a Bizottságnak az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően konzultálnia kell az európai adatvédelmi biztossal is a személyes adatok tervezett kezeléséből eredő, az egyének jogainak és szabadságainak védelmére gyakorolt hatásokat illetően. |
| --- | --- |

(23)

Az eu-LISA-nak biztosítania kell, hogy a bűnüldöző hatóságok birtokában lévő adatokat szükség esetén könnyen továbbítani lehessen a SIENA-ból a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjához. Ennek érdekében a Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja és a SIENA összekapcsolásának szükségességét, megvalósíthatóságát és célravezetőségét. A jelentésnek tartalmaznia kell a biztonságos és hatékony összekapcsolás és adatcsere biztosításához szükséges feltételeket, műszaki előírásokat és eljárásokat. Az értékelés során figyelembe kell venni, hogy az ilyen összekapcsoláshoz magas szintű adatvédelemre van szükség a hatályos uniós és nemzeti adatvédelmi jogi keret – például az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (10), az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (11), valamint az uniós szervekre, hivatalokra vagy ügynökségekre irányadó, az ezeket létrehozó jogi aktusokban meghatározott szabályok – alapján. A közös nyomozócsoportok együttműködési platformja keretében megosztott adatok – nevezetesen az érzékeny és nem minősített adatok – védelmi besorolását figyelembe kell venni. Az említett jelentésnek az Európai Parlament és a Tanács részére való benyújtása előtt a Bizottságnak az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően konzultálnia kell az európai adatvédelmi biztossal is a személyes adatok tervezett kezeléséből eredő, az egyének jogainak és szabadságainak védelmére gyakorolt hatásokat illetően.

| (24) | A közös nyomozócsoportok hálózatának 2005-ben való megalakulása óta a közös nyomozócsoportok hálózatának titkársága éves találkozók és képzések szervezésével, az egyes közös nyomozócsoportok értékeléseinek gyűjtésével és elemzésével, valamint az Eurojust közös nyomozócsoportokra vonatkozó finanszírozási programjának irányításával támogatja a közös nyomozócsoportok hálózatának munkáját. 2011 óta a közös nyomozócsoportok hálózata titkárságának az Eurojust ad otthont egy önálló egységként. Az Eurojust számára a közös nyomozócsoportok hálózatának titkárságához rendelt megfelelő személyzetet kell biztosítani annak lehetővé tétele érdekében, hogy a közös nyomozócsoportok hálózatának titkársága támogassa a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználóit a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának gyakorlati alkalmazásában, napi szintű iránymutatást és segítséget nyújtson, tanfolyamokat dolgozzon ki és biztosítson, valamint tegye ismertebbé a közös nyomozócsoportok együttműködési platformját és mozdítsa elő annak használatát. |
| --- | --- |

(24)

A közös nyomozócsoportok hálózatának 2005-ben való megalakulása óta a közös nyomozócsoportok hálózatának titkársága éves találkozók és képzések szervezésével, az egyes közös nyomozócsoportok értékeléseinek gyűjtésével és elemzésével, valamint az Eurojust közös nyomozócsoportokra vonatkozó finanszírozási programjának irányításával támogatja a közös nyomozócsoportok hálózatának munkáját. 2011 óta a közös nyomozócsoportok hálózata titkárságának az Eurojust ad otthont egy önálló egységként. Az Eurojust számára a közös nyomozócsoportok hálózatának titkárságához rendelt megfelelő személyzetet kell biztosítani annak lehetővé tétele érdekében, hogy a közös nyomozócsoportok hálózatának titkársága támogassa a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználóit a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának gyakorlati alkalmazásában, napi szintű iránymutatást és segítséget nyújtson, tanfolyamokat dolgozzon ki és biztosítson, valamint tegye ismertebbé a közös nyomozócsoportok együttműködési platformját és mozdítsa elő annak használatát.

| (25) | Tekintettel a közös nyomozócsoportok működését támogató, az Eurojustnál található és a közös nyomozócsoportok hálózatának titkársága által kezelt, meglévő informatikai eszközökre, a közös nyomozócsoportok irányításának megkönnyítése érdekében össze kell kapcsolni a közös nyomozócsoportok együttműködési platformját ezekkel az informatikai eszközökkel. E célból az Eurojustnak biztosítania kell rendszereinek az ilyen összekapcsolás létrehozásához szükséges technikai kiigazítását. Az Eurojust számára megfelelő finanszírozást és személyzetet kell biztosítani ahhoz is, hogy az ezzel kapcsolatos kötelezettségeinek eleget tudjon tenni. |
| --- | --- |

(25)

Tekintettel a közös nyomozócsoportok működését támogató, az Eurojustnál található és a közös nyomozócsoportok hálózatának titkársága által kezelt, meglévő informatikai eszközökre, a közös nyomozócsoportok irányításának megkönnyítése érdekében össze kell kapcsolni a közös nyomozócsoportok együttműködési platformját ezekkel az informatikai eszközökkel. E célból az Eurojustnak biztosítania kell rendszereinek az ilyen összekapcsolás létrehozásához szükséges technikai kiigazítását. Az Eurojust számára megfelelő finanszírozást és személyzetet kell biztosítani ahhoz is, hogy az ezzel kapcsolatos kötelezettségeinek eleget tudjon tenni.

| (26) | Egy közös nyomozócsoport operatív szakaszában az Eurojust és az Europol értékes operatív támogatást nyújt a közös nyomozócsoport tagjainak azáltal, hogy a támogató eszközök széles skáláját – így többek között mobil irodákat –, adategyeztetéseket és analitikai elemzéseket, koordinációs és operatív központokat, a büntetőeljárás koordinálását, szakértelmet és finanszírozást kínál. |
| --- | --- |

(26)

Egy közös nyomozócsoport operatív szakaszában az Eurojust és az Europol értékes operatív támogatást nyújt a közös nyomozócsoport tagjainak azáltal, hogy a támogató eszközök széles skáláját – így többek között mobil irodákat –, adategyeztetéseket és analitikai elemzéseket, koordinációs és operatív központokat, a büntetőeljárás koordinálását, szakértelmet és finanszírozást kínál.

| (27) | A jogok és feladatok egyértelmű szétválasztásának biztosítása érdekében szabályokat kell megállapítani a tagállamok, az Eurojust, az Europol, az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (12) létrehozott Európai Ügyészség (EPPO), az 1999/352/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozattal (13) létrehozott Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és más illetékes uniós szervek, hivatalok és ügynökségek felelősségi körére vonatkozóan, beleértve azokat a feltételeket is, amelyek mellett operatív célokra használhatják a közös nyomozócsoportok együttműködési platformját. |
| --- | --- |

(27)

A jogok és feladatok egyértelmű szétválasztásának biztosítása érdekében szabályokat kell megállapítani a tagállamok, az Eurojust, az Europol, az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (12) létrehozott Európai Ügyészség (EPPO), az 1999/352/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozattal (13) létrehozott Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és más illetékes uniós szervek, hivatalok és ügynökségek felelősségi körére vonatkozóan, beleértve azokat a feltételeket is, amelyek mellett operatív célokra használhatják a közös nyomozócsoportok együttműködési platformját.

| (28) | Ez a rendelet meghatározza az eu-LISA igazgatótanácsa által létrehozandó programirányítási tanács megbízatásának, összetételének és szervezeti vonatkozásainak részleteit. A programirányítási tanácsnak biztosítania kell a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja tervezési és fejlesztési szakaszának megfelelő irányítását. Meg kell határozni továbbá az eu-LISA által annak érdekében létrehozandó tanácsadó csoport megbízatását, összetételét és szervezeti vonatkozásait, hogy e csoport biztosítsa a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjával kapcsolatos szakértelmet, különösen az eu-LISA éves munkaprogramjának és éves tevékenységi jelentésének elkészítésével összefüggésben. |
| --- | --- |

(28)

Ez a rendelet meghatározza az eu-LISA igazgatótanácsa által létrehozandó programirányítási tanács megbízatásának, összetételének és szervezeti vonatkozásainak részleteit. A programirányítási tanácsnak biztosítania kell a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja tervezési és fejlesztési szakaszának megfelelő irányítását. Meg kell határozni továbbá az eu-LISA által annak érdekében létrehozandó tanácsadó csoport megbízatását, összetételét és szervezeti vonatkozásait, hogy e csoport biztosítsa a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjával kapcsolatos szakértelmet, különösen az eu-LISA éves munkaprogramjának és éves tevékenységi jelentésének elkészítésével összefüggésben.

| (29) | Ez a rendelet szabályokat állapít meg a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjához való hozzáférésre és a szükséges biztosítékokra vonatkozóan. A közös nyomozócsoport felületének adminisztrátorát vagy adminisztrátorait meg kell bízni azzal, hogy kezelje vagy kezeljék a közös nyomozócsoport egyes együttműködési felületeinek hozzáférési jogait. Ezen adminisztrátoroknak kell felelniük – az adott, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás alapján – a közös nyomozócsoport operatív szakasza és a működés megszűnését követő szakasza során a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja felhasználói hozzáférésének kezeléséért. Lehetővé kell tenni a közös nyomozócsoportok felületének adminisztrátorai számára, hogy technikai és adminisztratív feladataik ellátásával – a harmadik országok vagy nemzetközi igazságügyi hatóságok képviselői által feltöltött adatok ellenőrzésének kivételével – a közös nyomozócsoportok hálózatának titkárságát bízzák meg. |
| --- | --- |

(29)

Ez a rendelet szabályokat állapít meg a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjához való hozzáférésre és a szükséges biztosítékokra vonatkozóan. A közös nyomozócsoport felületének adminisztrátorát vagy adminisztrátorait meg kell bízni azzal, hogy kezelje vagy kezeljék a közös nyomozócsoport egyes együttműködési felületeinek hozzáférési jogait. Ezen adminisztrátoroknak kell felelniük – az adott, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás alapján – a közös nyomozócsoport operatív szakasza és a működés megszűnését követő szakasza során a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja felhasználói hozzáférésének kezeléséért. Lehetővé kell tenni a közös nyomozócsoportok felületének adminisztrátorai számára, hogy technikai és adminisztratív feladataik ellátásával – a harmadik országok vagy nemzetközi igazságügyi hatóságok képviselői által feltöltött adatok ellenőrzésének kivételével – a közös nyomozócsoportok hálózatának titkárságát bízzák meg.

| (30) | Szem előtt tartva a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználói között megosztott, műveleti vonatkozású adatok érzékeny jellegét, a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának magas szintű biztonságot kell garantálnia. Az eu-LISA-nak minden szükséges technikai és szervezési intézkedést meg kell hoznia az adatcsere biztonságának garantálása érdekében azáltal, hogy erős, végponttól végpontig terjedő titkosítási algoritmusokat használ a továbbítás alatt álló, illetve inaktív adatok titkosítására. |
| --- | --- |

(30)

Szem előtt tartva a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználói között megosztott, műveleti vonatkozású adatok érzékeny jellegét, a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának magas szintű biztonságot kell garantálnia. Az eu-LISA-nak minden szükséges technikai és szervezési intézkedést meg kell hoznia az adatcsere biztonságának garantálása érdekében azáltal, hogy erős, végponttól végpontig terjedő titkosítási algoritmusokat használ a továbbítás alatt álló, illetve inaktív adatok titkosítására.

| (31) | Ez a rendelet szabályokat állapít meg a tagállamoknak, az eu-LISA-nak, az Eurojustnak, az Europolnak, az EPPO-nak, az OLAF-nak és más illetékes uniós szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek az e rendelettel összeegyeztethetetlen intézkedések következtében bekövetkező vagyoni károk vagy nem vagyoni károk tekintetében fennálló felelősségére vonatkozóan. Az adott, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodásoknak a vagyoni károkra és nem vagyoni károkra vonatkozó felelősségi záradékokat kell tartalmazniuk a harmadik országok és a nemzetközi igazságügyi hatóságok tekintetében. |
| --- | --- |

(31)

Ez a rendelet szabályokat állapít meg a tagállamoknak, az eu-LISA-nak, az Eurojustnak, az Europolnak, az EPPO-nak, az OLAF-nak és más illetékes uniós szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek az e rendelettel összeegyeztethetetlen intézkedések következtében bekövetkező vagyoni károk vagy nem vagyoni károk tekintetében fennálló felelősségére vonatkozóan. Az adott, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodásoknak a vagyoni károkra és nem vagyoni károkra vonatkozó felelősségi záradékokat kell tartalmazniuk a harmadik országok és a nemzetközi igazságügyi hatóságok tekintetében.

| (32) | Ez a rendelet a műveleti vonatkozású és a nem műveleti vonatkozású adatok tekintetében egyaránt konkrét adatvédelmi rendelkezéseket állapít meg. Az említett adatvédelmi rendelkezések a meglévő adatvédelmi szabályok kiegészítéséhez, valamint ahhoz szükségesek, hogy biztosítsák az adatvédelem, az adatbiztonság és az érintett személyek alapvető jogai védelmének megfelelő általános szintjét. |
| --- | --- |

(32)

Ez a rendelet a műveleti vonatkozású és a nem műveleti vonatkozású adatok tekintetében egyaránt konkrét adatvédelmi rendelkezéseket állapít meg. Az említett adatvédelmi rendelkezések a meglévő adatvédelmi szabályok kiegészítéséhez, valamint ahhoz szükségesek, hogy biztosítsák az adatvédelem, az adatbiztonság és az érintett személyek alapvető jogai védelmének megfelelő általános szintjét.

| (33) | A személyes adatok e rendelet szerinti kezelését a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós jogi keretnek megfelelően kell végezni. A személyes adatok illetékes nemzeti hatóságok általi, a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a büntetőeljárás lefolytatása vagy a büntetőjogi szankciók végrehajtása – és többek között a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelem és e veszélyek megelőzése – céljából végzett kezelésére az (EU) 2016/680 irányelv alkalmazandó. Az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által végzett adatkezelés tekintetében az (EU) 2018/1725 rendelet alkalmazandó e rendelettel összefüggésben. E célból megfelelő adatvédelmi biztosítékokról kell gondoskodni. |
| --- | --- |

(33)

A személyes adatok e rendelet szerinti kezelését a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós jogi keretnek megfelelően kell végezni. A személyes adatok illetékes nemzeti hatóságok általi, a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a büntetőeljárás lefolytatása vagy a büntetőjogi szankciók végrehajtása – és többek között a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelem és e veszélyek megelőzése – céljából végzett kezelésére az (EU) 2016/680 irányelv alkalmazandó. Az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által végzett adatkezelés tekintetében az (EU) 2018/1725 rendelet alkalmazandó e rendelettel összefüggésben. E célból megfelelő adatvédelmi biztosítékokról kell gondoskodni.

| (34) | A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának használata során a műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséért a tagállamok valamennyi illetékes nemzeti hatóságának, és adott esetben az Eurojustnak, az Europolnak, az EPPO-nak, az OLAF-nak vagy bármely más illetékes uniós szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek egyénileg kell felelnie. A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználóit a nem műveleti vonatkozású személyes adatok kezelése tekintetében az (EU) 2018/1725 rendelet értelmében vett közös adatkezelőnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(34)

A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának használata során a műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséért a tagállamok valamennyi illetékes nemzeti hatóságának, és adott esetben az Eurojustnak, az Europolnak, az EPPO-nak, az OLAF-nak vagy bármely más illetékes uniós szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek egyénileg kell felelnie. A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználóit a nem műveleti vonatkozású személyes adatok kezelése tekintetében az (EU) 2018/1725 rendelet értelmében vett közös adatkezelőnek kell tekinteni.

| (35) | Az adott, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodással összhangban lehetővé kell tenni a közös nyomozócsoport felületének adminisztrátorai számára, hogy a harmadik országok közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodásban részes illetékes hatóságainak képviselői vagy a közös nyomozócsoportban részt vevő nemzetközi igazságügyi hatóságok képviselői számára hozzáférést biztosítsanak valamely közös nyomozócsoport együttműködési felületéhez. Egy közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodással összefüggésben személyes adatokat csak az (EU) 2016/680 irányelv V. fejezetében meghatározott rendelkezések betartása mellett lehet harmadik országoknak vagy nemzetközi igazságügyi hatóságoknak – e hatóságokat e célra nemzetközi szervezetnek tekintve – továbbítani. A műveleti vonatkozású adatok harmadik országokkal vagy nemzetközi igazságügyi hatóságokkal való cseréjét azokra az adatokra kell korlátozni, amelyek az adott, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás céljainak eléréséhez feltétlenül szükségesek. |
| --- | --- |

(35)

Az adott, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodással összhangban lehetővé kell tenni a közös nyomozócsoport felületének adminisztrátorai számára, hogy a harmadik országok közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodásban részes illetékes hatóságainak képviselői vagy a közös nyomozócsoportban részt vevő nemzetközi igazságügyi hatóságok képviselői számára hozzáférést biztosítsanak valamely közös nyomozócsoport együttműködési felületéhez. Egy közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodással összefüggésben személyes adatokat csak az (EU) 2016/680 irányelv V. fejezetében meghatározott rendelkezések betartása mellett lehet harmadik országoknak vagy nemzetközi igazságügyi hatóságoknak – e hatóságokat e célra nemzetközi szervezetnek tekintve – továbbítani. A műveleti vonatkozású adatok harmadik országokkal vagy nemzetközi igazságügyi hatóságokkal való cseréjét azokra az adatokra kell korlátozni, amelyek az adott, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás céljainak eléréséhez feltétlenül szükségesek.

| (36) | Ha egy közös nyomozócsoport felületéért több adminisztrátor felelős, egyiküket még azelőtt ki kell jelölni az adott, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodásban a harmadik országok vagy nemzetközi igazságügyi hatóságok képviselői által feltöltött adatok kezelőjének, hogy létrejönne a közös nyomozócsoport harmadik országoknak vagy nemzetközi igazságügyi hatóságok képviselőinek közreműködésével működő felülete. |
| --- | --- |

(36)

Ha egy közös nyomozócsoport felületéért több adminisztrátor felelős, egyiküket még azelőtt ki kell jelölni az adott, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodásban a harmadik országok vagy nemzetközi igazságügyi hatóságok képviselői által feltöltött adatok kezelőjének, hogy létrejönne a közös nyomozócsoport harmadik országoknak vagy nemzetközi igazságügyi hatóságok képviselőinek közreműködésével működő felülete.

| (37) | Az eu-LISA-nak biztosítania kell, hogy a központosított információs rendszerhez való hozzáférést és a központosított információs rendszerben végzett valamennyi adatkezelési műveletet naplózzák az adatok sértetlenségének és biztonságának és az adatkezelés jogszerűségének nyomon követése, valamint önellenőrzés céljából. Az eu-LISA nem férhet hozzá a közös nyomozócsoportok együttműködési felületein tárolt műveleti vonatkozású és nem műveleti vonatkozású adatokhoz. |
| --- | --- |

(37)

Az eu-LISA-nak biztosítania kell, hogy a központosított információs rendszerhez való hozzáférést és a központosított információs rendszerben végzett valamennyi adatkezelési műveletet naplózzák az adatok sértetlenségének és biztonságának és az adatkezelés jogszerűségének nyomon követése, valamint önellenőrzés céljából. Az eu-LISA nem férhet hozzá a közös nyomozócsoportok együttműködési felületein tárolt műveleti vonatkozású és nem műveleti vonatkozású adatokhoz.

| (38) | Ez a rendelet jelentéstételi kötelezettségeket ró az eu-LISA-ra a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának fejlesztése és működése tekintetében a tervezéssel, a műszaki eredményekkel, a költséghatékonysággal, a biztonsággal és a szolgáltatás minőségével kapcsolatos célkitűzések fényében. A Bizottságnak továbbá legkésőbb két évvel azt követően, hogy a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja megkezdte működését, majd ezután négyévente átfogó értékelést kell végeznie a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjáról, amely értékelés figyelembe veszi e rendelet célkitűzéseit, valamint az egyes közös nyomozócsoportok értékelésének összesített eredményeit. |
| --- | --- |

(38)

Ez a rendelet jelentéstételi kötelezettségeket ró az eu-LISA-ra a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának fejlesztése és működése tekintetében a tervezéssel, a műszaki eredményekkel, a költséghatékonysággal, a biztonsággal és a szolgáltatás minőségével kapcsolatos célkitűzések fényében. A Bizottságnak továbbá legkésőbb két évvel azt követően, hogy a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja megkezdte működését, majd ezután négyévente átfogó értékelést kell végeznie a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjáról, amely értékelés figyelembe veszi e rendelet célkitűzéseit, valamint az egyes közös nyomozócsoportok értékelésének összesített eredményeit.

| (39) | Míg a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának létrehozásával és fenntartásával, valamint a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja működésének megkezdését követően az Eurojust támogató szerepével járó költségeket az uniós költségvetésből kell fedezni, minden tagállamnak, valamint az Eurojustnak, az Europolnak, az EPPO-nak, az OLAF-nak és bármely más illetékes uniós szervnek, hivatalnak és ügynökségnek magának kell viselnie a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának az általa történő használatából eredő saját költségeit. |
| --- | --- |

(39)

Míg a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának létrehozásával és fenntartásával, valamint a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja működésének megkezdését követően az Eurojust támogató szerepével járó költségeket az uniós költségvetésből kell fedezni, minden tagállamnak, valamint az Eurojustnak, az Europolnak, az EPPO-nak, az OLAF-nak és bármely más illetékes uniós szervnek, hivatalnak és ügynökségnek magának kell viselnie a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának az általa történő használatából eredő saját költségeit.

| (40) | Annak érdekében, hogy egységes feltételeket állapítson meg a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának műszaki fejlesztésére és megvalósítására vonatkozóan, a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (14) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(40)

Annak érdekében, hogy egységes feltételeket állapítson meg a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának műszaki fejlesztésére és megvalósítására vonatkozóan, a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (14) megfelelően kell gyakorolni.

| (41) | A Bizottságnak e rendelet hatálybalépésének időpontját követően a lehető leghamarabb el kell fogadnia a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának műszaki kifejlesztéséhez szükséges vonatkozó végrehajtási jogi aktusokat. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottságnak e rendelet hatálybalépésének időpontját követően a lehető leghamarabb el kell fogadnia a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának műszaki kifejlesztéséhez szükséges vonatkozó végrehajtási jogi aktusokat.

| (42) | Miután a Bizottság elfogadta a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának műszaki kifejlesztéséhez szükséges vonatkozó végrehajtási jogi aktusokat, és az eu-LISA a tagállamok közreműködésével elvégezte a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának átfogó tesztelését, a Bizottságnak meg kell határoznia a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja működésének kezdő időpontját. |
| --- | --- |

(42)

Miután a Bizottság elfogadta a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának műszaki kifejlesztéséhez szükséges vonatkozó végrehajtási jogi aktusokat, és az eu-LISA a tagállamok közreműködésével elvégezte a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának átfogó tesztelését, a Bizottságnak meg kell határoznia a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja működésének kezdő időpontját.

| (43) | mivel e rendelet célját, nevezetesen a közös nyomozócsoportok tagjai, a nemzetközi igazságügyi hatóságok képviselői, az Eurojust, az Europol, az OLAF és más illetékes uniós szervek, hivatalok és ügynökségek közötti hatékony és eredményes együttműködés, kommunikáció, valamint információk és bizonyítékok cseréjének lehetővé tételét a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban – közös szabályok meghatározása révén – e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(43)

mivel e rendelet célját, nevezetesen a közös nyomozócsoportok tagjai, a nemzetközi igazságügyi hatóságok képviselői, az Eurojust, az Europol, az OLAF és más illetékes uniós szervek, hivatalok és ügynökségek közötti hatékony és eredményes együttműködés, kommunikáció, valamint információk és bizonyítékok cseréjének lehetővé tételét a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban – közös szabályok meghatározása révén – e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (44) | Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ) csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(44)

Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ) csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (45) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban Írország a 2022. április 7-én kelt levelében bejelentette, hogy részt kíván venni ennek a rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában. |
| --- | --- |

(45)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban Írország a 2022. április 7-én kelt levelében bejelentette, hogy részt kíván venni ennek a rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában.

| (46) | Az európai adatvédelmi biztossal az (EU) 2018/1725 rendelet 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2022. január 25-én benyújtotta hivatalos észrevételeit, |
| --- | --- |

(46)

Az európai adatvédelmi biztossal az (EU) 2018/1725 rendelet 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2022. január 25-én benyújtotta hivatalos észrevételeit,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet:

| a) | létrehoz egy önkéntes alapon használandó informatikai platformot (a továbbiakban: a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja), amelynek célja a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 34. cikkének megfelelően létrehozott, az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény 13. cikke vagy a 2002/465/IB kerethatározat alapján létrehozott közös nyomozócsoportokban részt vevő illetékes hatóságok közötti együttműködés elősegítése; |
| --- | --- |

a)

létrehoz egy önkéntes alapon használandó informatikai platformot (a továbbiakban: a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja), amelynek célja a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 34. cikkének megfelelően létrehozott, az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény 13. cikke vagy a 2002/465/IB kerethatározat alapján létrehozott közös nyomozócsoportokban részt vevő illetékes hatóságok közötti együttműködés elősegítése;

| b) | szabályokat állapít meg a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználói és a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának fejlesztéséért és karbantartásáért felelős ügynökség közötti felelősségmegosztásra vonatkozóan; |
| --- | --- |

b)

szabályokat állapít meg a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználói és a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának fejlesztéséért és karbantartásáért felelős ügynökség közötti felelősségmegosztásra vonatkozóan;

| c) | meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználói számára hozzáférést lehet biztosítani a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjához; |
| --- | --- |

c)

meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználói számára hozzáférést lehet biztosítani a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjához;

| d) | konkrét adatvédelmi rendelkezéseket állapít meg, amelyek a meglévő adatvédelmi szabályok kiegészítéséhez, valamint ahhoz szükségesek, hogy biztosítsák az adatvédelem, az adatbiztonság és az érintett személyek alapvető jogai védelmének megfelelő általános szintjét. |
| --- | --- |

d)

konkrét adatvédelmi rendelkezéseket állapít meg, amelyek a meglévő adatvédelmi szabályok kiegészítéséhez, valamint ahhoz szükségesek, hogy biztosítsák az adatvédelem, az adatbiztonság és az érintett személyek alapvető jogai védelmének megfelelő általános szintjét.

2. cikk

Hatály

(1)   Ez a rendelet információknak – köztük személyes adatoknak – egy közös nyomozócsoport keretében történő kezelésére alkalmazandó. Ez magában foglalja műveleti vonatkozású adatok, valamint nem műveleti vonatkozású adatok cseréjét és tárolását.

(2)   Ez a rendelet a közös nyomozócsoport operatív és a működés megszűnését követő szakaszaira alkalmazandó, az adott, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás aláírásának időpontjától kezdve addig, amíg az adott közös nyomozócsoport összes műveleti és nem műveleti vonatkozású adatát el nem távolítják a központosított információs rendszerből.

(3)   Ez a rendelet nem módosítja és más módon sem érinti a közös nyomozócsoportok létrehozására, működésére vagy értékelésére vonatkozó hatályos jogi rendelkezéseket.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „központosított információs rendszer”: a közös nyomozócsoportokkal kapcsolatos adatok tárolására és kezelésére szolgáló központi informatikai rendszer; |
| --- | --- |

1.

„központosított információs rendszer”: a közös nyomozócsoportokkal kapcsolatos adatok tárolására és kezelésére szolgáló központi informatikai rendszer;

| 2. | „kommunikációs szoftver”: olyan szoftver, amely lehetővé teszi fájlok és üzenetek szöveg-, audio-, kép- vagy videoformátumban történő cseréjét a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználói között; |
| --- | --- |

2.

„kommunikációs szoftver”: olyan szoftver, amely lehetővé teszi fájlok és üzenetek szöveg-, audio-, kép- vagy videoformátumban történő cseréjét a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználói között;

| 3. | „illetékes hatóságok”: a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 34. cikkének megfelelően létrehozott, az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény 13. cikkének, valamint a 2002/465/IB kerethatározat 1. cikkének megfelelően létrehozott közös nyomozócsoportban való részvételre hatáskörrel rendelkező tagállami hatóságok, az (EU) 2017/1939 rendelet 22., 23. és 25. cikkében meghatározott hatáskörei alapján eljárva az EPPO, valamint valamely harmadik ország illetékes hatóságai, amennyiben azok egy további jogalap alapján egy közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás részes felei; |
| --- | --- |

3.

„illetékes hatóságok”: a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 34. cikkének megfelelően létrehozott, az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény 13. cikkének, valamint a 2002/465/IB kerethatározat 1. cikkének megfelelően létrehozott közös nyomozócsoportban való részvételre hatáskörrel rendelkező tagállami hatóságok, az (EU) 2017/1939 rendelet 22., 23. és 25. cikkében meghatározott hatáskörei alapján eljárva az EPPO, valamint valamely harmadik ország illetékes hatóságai, amennyiben azok egy további jogalap alapján egy közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás részes felei;

| 4. | „a közös nyomozócsoport tagjai”: az illetékes hatóságok képviselői; |
| --- | --- |

4.

„a közös nyomozócsoport tagjai”: az illetékes hatóságok képviselői;

| 5. | „a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználói”: a közös nyomozócsoport tagjai, az Eurojust, az Europol, az OLAF és más illetékes uniós szervek, hivatalok és ügynökségek, vagy valamely közös nyomozócsoportban részt vevő nemzetközi igazságügyi hatóság képviselői; |
| --- | --- |

5.

„a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználói”: a közös nyomozócsoport tagjai, az Eurojust, az Europol, az OLAF és más illetékes uniós szervek, hivatalok és ügynökségek, vagy valamely közös nyomozócsoportban részt vevő nemzetközi igazságügyi hatóság képviselői;

| 6. | „nemzetközi igazságügyi hatóság”: olyan nemzetközi szerv, bíróság, törvényszék vagy mechanizmus, amelyet abból a célból hoztak létre, hogy a nemzetközi közösség egészét érintő súlyos bűncselekményekkel kapcsolatban nyomozást és büntetőeljárást folytasson, nevezetesen a következő bűncselekményeket: népirtás, emberiesség elleni bűncselekmények, háborús bűncselekmények és azok a kapcsolódó bűncselekmények, amelyek kihatnak a nemzetközi békére és biztonságra; |
| --- | --- |

6.

„nemzetközi igazságügyi hatóság”: olyan nemzetközi szerv, bíróság, törvényszék vagy mechanizmus, amelyet abból a célból hoztak létre, hogy a nemzetközi közösség egészét érintő súlyos bűncselekményekkel kapcsolatban nyomozást és büntetőeljárást folytasson, nevezetesen a következő bűncselekményeket: népirtás, emberiesség elleni bűncselekmények, háborús bűncselekmények és azok a kapcsolódó bűncselekmények, amelyek kihatnak a nemzetközi békére és biztonságra;

| 7. | „a közös nyomozócsoport együttműködési felülete”: az egyes közös nyomozócsoportok számára létrehozott, a közös nyomozócsoportok együttműködési platformján található elkülönített önálló felület; |
| --- | --- |

7.

„a közös nyomozócsoport együttműködési felülete”: az egyes közös nyomozócsoportok számára létrehozott, a közös nyomozócsoportok együttműködési platformján található elkülönített önálló felület;

| 8. | „a közös nyomozócsoport felületének adminisztrátora”: egy közös nyomozócsoportnak egy tagállamtól vagy az EPPO-tól érkező azon, a közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodásban kijelölt tagja, aki felelős az adott közös nyomozócsoport együttműködési felületéért; |
| --- | --- |

8.

„a közös nyomozócsoport felületének adminisztrátora”: egy közös nyomozócsoportnak egy tagállamtól vagy az EPPO-tól érkező azon, a közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodásban kijelölt tagja, aki felelős az adott közös nyomozócsoport együttműködési felületéért;

| 9. | „műveleti vonatkozású adatok”: a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja által a közös nyomozócsoport operatív szakaszában a határokon átnyúló nyomozások támogatása és a büntetőeljárások támogatása céljából kezelt információk és bizonyítékok; |
| --- | --- |

9.

„műveleti vonatkozású adatok”: a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja által a közös nyomozócsoport operatív szakaszában a határokon átnyúló nyomozások támogatása és a büntetőeljárások támogatása céljából kezelt információk és bizonyítékok;

| 10. | „nem műveleti vonatkozású adatok”: a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja által kezelt adminisztratív adatok, amelyek célja különösen egy közös nyomozócsoport irányításának és a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználói közötti együttműködésnek a megkönnyítése. |
| --- | --- |

10.

„nem műveleti vonatkozású adatok”: a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja által kezelt adminisztratív adatok, amelyek célja különösen egy közös nyomozócsoport irányításának és a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználói közötti együttműködésnek a megkönnyítése.

4. cikk

A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának műszaki architektúrája

A közös nyomozócsoportok együttműködési platformja a következőkből áll:

| a) | központosított információs rendszer, amely lehetővé teszi az ideiglenes központi adattárolást; |
| --- | --- |

a)

központosított információs rendszer, amely lehetővé teszi az ideiglenes központi adattárolást;

| b) | kommunikációs szoftver, amely lehetővé teszi a kommunikációs adatok biztonságos helyi tárolását a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja felhasználóinak készülékein; |
| --- | --- |

b)

kommunikációs szoftver, amely lehetővé teszi a kommunikációs adatok biztonságos helyi tárolását a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja felhasználóinak készülékein;

| c) | a központosított információs rendszer és azon megfelelő informatikai eszközök közötti kapcsolat, amelyek támogatják a közös nyomozócsoportok működését, és amelyeket a közös nyomozócsoportok hálózatának titkársága kezel. |
| --- | --- |

c)

a központosított információs rendszer és azon megfelelő informatikai eszközök közötti kapcsolat, amelyek támogatják a közös nyomozócsoportok működését, és amelyeket a közös nyomozócsoportok hálózatának titkársága kezel.

A központosított információs rendszert az eu-LISA helyezi el a saját technikai helyszínein.

5. cikk

A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának célja

A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának célja a következők elősegítése:

| a) | a közös nyomozócsoport koordinációja és irányítása a közös nyomozócsoporton belüli adminisztratív és pénzügyi folyamatokat támogató funkciók révén; |
| --- | --- |

a)

a közös nyomozócsoport koordinációja és irányítása a közös nyomozócsoporton belüli adminisztratív és pénzügyi folyamatokat támogató funkciók révén;

| b) | műveleti vonatkozású adatok – köztük nagy méretű fájlok – gyors és biztonságos cseréje és átmeneti tárolása feltöltési és letöltési funkció révén; |
| --- | --- |

b)

műveleti vonatkozású adatok – köztük nagy méretű fájlok – gyors és biztonságos cseréje és átmeneti tárolása feltöltési és letöltési funkció révén;

| c) | biztonságos kommunikáció az azonnali üzenetküldésre, csevegésre, audiokonferenciára és videokonferenciára kiterjedő funkció révén; |
| --- | --- |

c)

biztonságos kommunikáció az azonnali üzenetküldésre, csevegésre, audiokonferenciára és videokonferenciára kiterjedő funkció révén;

| d) | a bizonyítékok megosztásának nyomonkövethetősége egy fejlett naplózási és nyomonkövetési mechanizmus révén, amely lehetővé teszi a közös nyomozócsoportok együttműködési platformján keresztül megosztott valamennyi bizonyíték nyomon követését, ideértve az e bizonyítékokhoz való hozzáférést és azok kezelését is; |
| --- | --- |

d)

a bizonyítékok megosztásának nyomonkövethetősége egy fejlett naplózási és nyomonkövetési mechanizmus révén, amely lehetővé teszi a közös nyomozócsoportok együttműködési platformján keresztül megosztott valamennyi bizonyíték nyomon követését, ideértve az e bizonyítékokhoz való hozzáférést és azok kezelését is;

| e) | a közös nyomozócsoport értékelése egy együttműködésen alapuló célzott értékelési folyamaton keresztül. |
| --- | --- |

e)

a közös nyomozócsoport értékelése egy együttműködésen alapuló célzott értékelési folyamaton keresztül.

II. FEJEZET

FEJLESZTÉS ÉS ÜZEMELTETÉSI IGAZGATÁS

6. cikk

Végrehajtási jogi aktusok Bizottság általi elfogadása

A Bizottság 2023. június 7-ét követően a lehető leghamarabb elfogadja a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának műszaki kifejlesztéséhez szükséges végrehajtási jogi aktusokat és különösen az alábbiakra vonatkozó végrehajtási jogi aktusokat:

| a) | a közös nyomozócsoportok koordinációjához és irányításához szükséges funkciók listája, ideértve a nem műveleti vonatkozású adatok gépi fordítását is; |
| --- | --- |

a)

a közös nyomozócsoportok koordinációjához és irányításához szükséges funkciók listája, ideértve a nem műveleti vonatkozású adatok gépi fordítását is;

| b) | a biztonságos kommunikációhoz szükséges funkciók listája; |
| --- | --- |

b)

a biztonságos kommunikációhoz szükséges funkciók listája;

| c) | a 4. cikk első bekezdésének c) pontjában említett kapcsolatra vonatkozó üzemeltetési előírások; |
| --- | --- |

c)

a 4. cikk első bekezdésének c) pontjában említett kapcsolatra vonatkozó üzemeltetési előírások;

| d) | biztonság, a 19. cikkben említettek szerint; |
| --- | --- |

d)

biztonság, a 19. cikkben említettek szerint;

| e) | műszaki napló, a 25. cikkben említettek szerint; |
| --- | --- |

e)

műszaki napló, a 25. cikkben említettek szerint;

| f) | statisztikák és információ, a 26. cikkben említettek szerint; |
| --- | --- |

f)

statisztikák és információ, a 26. cikkben említettek szerint;

| g) | a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának teljesítményére és rendelkezésre állására vonatkozó követelmények. |
| --- | --- |

g)

a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának teljesítményére és rendelkezésre állására vonatkozó követelmények.

Az e cikk első bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

7. cikk

Az eu-LISA feladatai

(1)   Az eu-LISA a 6. cikkben említett végrehajtási jogi aktusok alapján kidolgozza a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja fizikai architektúrájának tervét, beleértve a platform műszaki előírásait és továbbfejlesztését is. Az említett tervet a Bizottság kedvező véleményétől függően az igazgatótanács fogadja el.

(2)   Az eu-LISA felel a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának a beépített és az alapértelmezett adatvédelem elvével összhangban történő fejlesztéséért. Az ilyen fejlesztésnek a műszaki előírások kidolgozására és végrehajtására, a tesztelésre és az átfogó projektkoordinációra kell kiterjednie.

(3)   Az eu-LISA a kommunikációs szoftvert a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja felhasználóinak rendelkezésére bocsátja.

(4)   Az eu-LISA 2023. június 7-ét és a 6. cikkben említett végrehajtási jogi aktusok elfogadását követően a lehető leghamarabb kidolgozza és létrehozza a közös nyomozócsoportok együttműködési platformját.

(5)   Az eu-LISA biztosítja, hogy a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja e rendelettel és az e rendelet 6. cikkében említett végrehajtási jogi aktusokkal, valamint az (EU) 2018/1725 rendelettel összhangban működjön.

(6)   Az eu-LISA felel a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának üzemeltetési igazgatásáért. A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának üzemeltetési igazgatása magában foglalja mindazokat a feladatokat, amelyek a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja e rendelet szerinti működőképességének fenntartásához szükségesek, különösen azokat a karbantartási munkákat és műszaki fejlesztéseket, amelyek annak biztosításához szükségesek, hogy a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja a műszaki előírások szerint, megfelelő szinten működjön.

(7)   Az eu-LISA gondoskodik a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának technikai használatára vonatkozó, a közös nyomozócsoportok hálózatának titkársága számára nyújtandó képzés biztosításáról, többek között képzési anyagok rendelkezésre bocsátása révén.

(8)   Az eu-LISA támogató szolgálatot hoz létre, amely a számára bejelentett műszaki incidensek megfelelő időben történő enyhítéséért felel.

(9)   Az eu-LISA folyamatosan javítja és új funkciókkal egészíti ki a közös nyomozócsoportok együttműködési platformját a 12. cikkben említett tanácsadó csoport észrevételei és a közös nyomozócsoportok hálózata titkárságának a 10. cikk e) pontjában említett éves jelentése alapján.

(10)   Az eu-LISA nem férhet hozzá a közös nyomozócsoportok együttműködési felületein tárolt műveleti és nem műveleti vonatkozású adatokhoz.

(11)   A 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelettel (15) megállapított, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 17. cikkének sérelme nélkül, az eu-LISA megfelelő szakmai titoktartási vagy azzal egyenértékű titoktartási szabályokat alkalmaz személyzetének minden olyan tagjára, aki munkája során köteles a központosított információs rendszerben rögzített adatokkal dolgozni. Ezt a kötelezettséget a személyzet szóban forgó tagjai hivatali vagy munkaviszonyának megszűnését, vagy tevékenységük befejezését követően is alkalmazni kell.

8. cikk

A tagállamok feladatai

(1)   Minden tagállam megteszi az ahhoz szükséges technikai intézkedéseket, hogy illetékes hatóságai e rendelettel összhangban hozzáférjenek a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjához.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználói számára elérhetők legyenek a közös nyomozócsoportok hálózatának titkársága által a 10. cikk c) pontja alapján nyújtott tanfolyamok vagy azzal egyenértékű, nemzeti szinten biztosított tanfolyamok. A tagállamok biztosítják továbbá, hogy a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználói teljes mértékben ismerjék az uniós jog szerinti adatvédelmi követelményeket.

9. cikk

Az illetékes uniós szervek, hivatalok és ügynökségek feladatai

(1)   Az Eurojust, az Europol, az EPPO, az OLAF és más illetékes uniós szervek, hivatalok és ügynökségek megteszik az ahhoz szükséges technikai intézkedéseket, hogy hozzáférhessenek a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjához.

(2)   Az Eurojust felel a rendszereinek a 4. cikk első bekezdése c) pontjában említett kapcsolat létrehozásához szükséges technikai kiigazításáért.

10. cikk

A közös nyomozócsoportok hálózata titkárságának feladatai

A közös nyomozócsoportok hálózatának titkársága a következők révén támogatja a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának működését:

| a) | a közös nyomozócsoport felülete adminisztrátorának vagy adminisztrátorainak kérésére adminisztratív, jogi és technikai támogatást nyújt az egyes közös nyomozócsoportok együttműködési felületeinek létrehozásával és azok keretében a hozzáférési jogok kezelésével összefüggésben, a 14. cikk (3) bekezdése alapján; |
| --- | --- |

a)

a közös nyomozócsoport felülete adminisztrátorának vagy adminisztrátorainak kérésére adminisztratív, jogi és technikai támogatást nyújt az egyes közös nyomozócsoportok együttműködési felületeinek létrehozásával és azok keretében a hozzáférési jogok kezelésével összefüggésben, a 14. cikk (3) bekezdése alapján;

| b) | napi szintű iránymutatást, funkcionális támogatást és segítséget nyújt a gyakorló szakemberek számára a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának és funkcióinak használatához; |
| --- | --- |

b)

napi szintű iránymutatást, funkcionális támogatást és segítséget nyújt a gyakorló szakemberek számára a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának és funkcióinak használatához;

| c) | tanfolyamokat dolgoz ki és biztosít a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználói számára, ami révén a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja használatának megkönnyítését célozza; |
| --- | --- |

c)

tanfolyamokat dolgoz ki és biztosít a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználói számára, ami révén a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja használatának megkönnyítését célozza;

| d) | a büntetőügyekben folytatott, határokon átnyúló együttműködéssel kapcsolatban erősíti az Unión belüli együttműködési kultúrát azáltal, hogy ismertebbé teszi a közös nyomozócsoportok együttműködési platformját és előmozdítja annak használatát a gyakorló szakemberek körében; |
| --- | --- |

d)

a büntetőügyekben folytatott, határokon átnyúló együttműködéssel kapcsolatban erősíti az Unión belüli együttműködési kultúrát azáltal, hogy ismertebbé teszi a közös nyomozócsoportok együttműködési platformját és előmozdítja annak használatát a gyakorló szakemberek körében;

| e) | a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja működésének megkezdését követően folyamatosan tájékoztatja az eu-LISA-t a további funkcionális követelményekről azáltal, hogy a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának gyakorlati használatára vonatkozóan a platform felhasználóitól gyűjtött visszajelzések alapján éves jelentést nyújt be a platform lehetséges fejlesztéseiről és új funkcióiról. |
| --- | --- |

e)

a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja működésének megkezdését követően folyamatosan tájékoztatja az eu-LISA-t a további funkcionális követelményekről azáltal, hogy a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának gyakorlati használatára vonatkozóan a platform felhasználóitól gyűjtött visszajelzések alapján éves jelentést nyújt be a platform lehetséges fejlesztéseiről és új funkcióiról.

11. cikk

Programirányítási tanács

(1)   A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának tervezési és fejlesztési szakaszát megelőzően az eu-LISA igazgatótanácsa programirányítási tanácsot hoz létre a tervezési és fejlesztési szakasz időtartamára.

(2)   A programirányítási tanács a következő tíz tagból áll:

| a) | az eu-LISA igazgatótanácsa által kinevezett nyolc tag; |
| --- | --- |

a)

az eu-LISA igazgatótanácsa által kinevezett nyolc tag;

| b) | a 12. cikkben említett tanácsadó csoport elnöke; |
| --- | --- |

b)

a 12. cikkben említett tanácsadó csoport elnöke;

| c) | egy tag, akit a Bizottság jelöl ki. |
| --- | --- |

c)

egy tag, akit a Bizottság jelöl ki.

(3)   Az eu-LISA igazgatótanácsának gondoskodnia kell arról, hogy az általa a programirányítási tanácsba kinevezett tagok rendelkezzenek az igazságügyi hatóságokat támogató IT-rendszerek kifejlesztése és igazgatása terén szükséges tapasztalattal és szakértelemmel.

(4)   Az eu-LISA részt vesz a programirányítási tanács munkájában. Ennek érdekében az eu-LISA képviselői részt vesznek a programirányítási tanács ülésein, hogy beszámoljanak a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának tervezésével és fejlesztésével kapcsolatban végzett munkáról, valamint bármely egyéb kapcsolódó munkáról és tevékenységről.

(5)   A programirányítási tanács legalább háromhavonta, szükség esetén pedig gyakrabban ülésezik. A programirányítási tanács biztosítja a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja tervezési és fejlesztési szakaszának megfelelő irányítását. A programirányítási tanács rendszeresen, lehetőség szerint havonta írásos jelentést nyújt be az eu-LISA igazgatótanácsának a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának előrehaladásáról. A programirányítási tanács nem rendelkezik döntéshozatali hatáskörrel, és nem rendelkezik felhatalmazással az eu-LISA igazgatótanácsa tagjainak képviseletére.

(6)   A programirányítási tanács az eu-LISA igazgatótanácsával konzultálva megállapítja az eljárási szabályzatát, amely különösen az elnökségre, az ülések helyszínére, az ülések előkészítésére, a szakértőknek az üléseken való részvételére, valamint az eu-LISA igazgatótanácsa azon tagjainak teljeskörű tájékoztatását biztosító kommunikációs tervekre vonatkozóan tartalmaz szabályokat, akik nem tagjai a programirányítási tanácsnak.

(7)   A programirányítási tanács elnöki tisztét egy tagállam tölti be.

(8)   A programirányítási tanács titkárságát az eu-LISA biztosítja.

12. cikk

Tanácsadó csoport

(1)   Az eu-LISA tanácsadó csoportot hoz létre a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjával kapcsolatos – különösen az eu-LISA éves munkaprogramjának és éves tevékenységi jelentésének elkészítésével összefüggő – szakértelem biztosítása és annak érdekében, hogy azonosítsa, milyen esetleges fejlesztéseket és új funkciókat kell megvalósítani a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja keretében.

(2)   A tanácsadó csoport a tagállamoknak, a Bizottságnak és a közös nyomozócsoportok hálózata titkárságának a képviselőiből áll. Elnöki tisztét az eu-LISA tölti be. A tanácsadó csoport:

| a) | lehetőség szerint havonta legalább egyszer a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja működésének megkezdéséig, azt követően pedig rendszeresen ülésezik; |
| --- | --- |

a)

lehetőség szerint havonta legalább egyszer a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja működésének megkezdéséig, azt követően pedig rendszeresen ülésezik;

| b) | a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának tervezési és fejlesztési szakaszában minden ülés után beszámol a programirányítási tanácsnak; |
| --- | --- |

b)

a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának tervezési és fejlesztési szakaszában minden ülés után beszámol a programirányítási tanácsnak;

| c) | a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának tervezési és fejlesztési szakaszában biztosítja a programirányítási tanács tevékenységét támogató műszaki szakértelmet. |
| --- | --- |

c)

a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának tervezési és fejlesztési szakaszában biztosítja a programirányítási tanács tevékenységét támogató műszaki szakértelmet.

III. FEJEZET

A KÖZÖS NYOMOZÓCSOPORTOK EGYÜTTMŰKÖDÉSI FELÜLETEINEK LÉTREHOZÁSA ÉS AZ AZOKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS

13. cikk

A közös nyomozócsoportok együttműködési felületeinek létrehozása

(1)   Amennyiben egy közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás e rendelettel összhangban rendelkezik a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának használatáról, minden egyes közös nyomozócsoport számára együttműködési felületet kell létrehozni a közös nyomozócsoportok együttműködési platformján belül.

(2)   Az adott, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás rendelkezik arról, hogy a tagállamok illetékes hatóságai és az EPPO számára hozzáférést kell biztosítani az adott közös nyomozócsoport együttműködési felületéhez, és rendelkezhet arról, hogy az illetékes uniós szervek, hivatalok és ügynökségek, a megállapodást aláíró, harmadik országbeli illetékes hatóságok, valamint a nemzetközi igazságügyi hatóságok képviselői számára hozzáférést kell biztosítani a közös nyomozócsoport említett együttműködési felületéhez. Az adott, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodásban meg kell határozni e hozzáférés szabályait.

(3)   Az adott közös nyomozócsoport együttműködési felületét a felület adminisztrátora vagy adminisztrátorai hozza vagy hozzák létre az eu-LISA technikai támogatásával.

(4)   Amennyiben a közös nyomozócsoport tagjai a közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás aláírásakor úgy döntenek, hogy nem használják a közös nyomozócsoportok együttműködési platformját, azonban az adott közös nyomozócsoport működése során megállapodnak a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja használatának megkezdéséről, a közös nyomozócsoportra vonatkozó említett megállapodást – amennyiben nem rendelkezik az említett lehetőségről – módosítani kell, és az (1), (2) és (3) bekezdést kell alkalmazni. Amennyiben a közös nyomozócsoport tagjai megállapodnak, hogy a közös nyomozócsoport működése során felhagynak a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának használatával, az adott, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodást – amennyiben még nem tartalmazza az említett lehetőséget – módosítani kell.

14. cikk

A közös nyomozócsoport felülete adminisztrátorának kijelölése és szerepe

(1)   Amennyiben a közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás rendelkezik a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának használatáról, ebben a közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodásban ki kell jelölni a közös nyomozócsoport felületének egy vagy több adminisztrátorát a közös nyomozócsoport tagállamoktól érkező tagjai vagy az EPPO-tól érkező tagja közül.

(2)   A közös nyomozócsoport felületének adminisztrátora vagy adminisztrátorai az adott, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodással összhangban kezeli(k) a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja felhasználóinak a közös nyomozócsoport együttműködési felületére vonatkozó hozzáférési jogait.

(3)   A közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodásban elő lehet írni, hogy a közös nyomozócsoportok hálózatának titkársága technikai és adminisztratív támogatás céljából, valamint a hozzáférési jogok kezelése tekintetében technikai, jogi és adminisztratív támogatás céljából hozzáféréssel rendelkezzen a közös nyomozócsoport együttműködési felületéhez. Ilyen esetekben a közös nyomozócsoport tagjainak megállapodása szerint a közös nyomozócsoport felületének adminisztrátora vagy adminisztrátorai köteles(ek) hozzáférést adni a közös nyomozócsoportok hálózatának titkársága számára a közös nyomozócsoport említett együttműködési felületéhez.

15. cikk

A tagállamok illetékes hatóságai és az Európai Ügyészség hozzáférése a közös nyomozócsoportok együttműködési felületeihez

Az adott, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodással összhangban a közös nyomozócsoport felületének adminisztrátora vagy adminisztrátorai köteles(ek) hozzáférést biztosítani az említett, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodásban kijelölt illetékes tagállami hatóságok, valamint az EPPO – amennyiben az kijelölésre került az említett, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodásban – számára a közös nyomozócsoport együttműködési felületéhez.

16. cikk

Az illetékes uniós szervek, hivatalok és ügynökségek hozzáférése a közös nyomozócsoportok együttműködési felületeihez

Az adott, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodással összhangban a közös nyomozócsoport felületének adminisztrátora vagy adminisztrátorai köteles(ek) a szükséges mértékig hozzáférést biztosítani egy közös nyomozócsoport együttműködési felületéhez az alábbiak számára:

| a) | az Eurojust, az (EU) 2018/1727 rendeletben meghatározott feladatainak ellátása céljából; |
| --- | --- |

a)

az Eurojust, az (EU) 2018/1727 rendeletben meghatározott feladatainak ellátása céljából;

| b) | az Europol, az (EU) 2016/794 rendeletben meghatározott feladatainak ellátása céljából; |
| --- | --- |

b)

az Europol, az (EU) 2016/794 rendeletben meghatározott feladatainak ellátása céljából;

| c) | az OLAF, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben (16) meghatározott feladatainak ellátása céljából; valamint |
| --- | --- |

c)

az OLAF, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben (16) meghatározott feladatainak ellátása céljából; valamint

16

| d) | egyéb uniós szervek, hivatalok és ügynökségek, az azokat létrehozó vonatkozó jogi aktusokban meghatározott feladataik ellátása céljából. |
| --- | --- |

d)

egyéb uniós szervek, hivatalok és ügynökségek, az azokat létrehozó vonatkozó jogi aktusokban meghatározott feladataik ellátása céljából.

17. cikk

Harmadik országok illetékes hatóságainak hozzáférése a közös nyomozócsoportok együttműködési felületeihez

(1)   Az adott, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodással összhangban és az 5. cikkben felsorolt célokból a közös nyomozócsoport felületének adminisztrátora vagy adminisztrátorai köteles(ek) hozzáférést biztosítani az említett megállapodást aláíró harmadik országbeli illetékes hatóságok számára egy közös nyomozócsoport együttműködési felületéhez.

(2)   Amikor a közös nyomozócsoport tagállamoktól érkező tagjai és az EPPO-tól érkező tagja – amennyiben az részt vesz az adott közös nyomozócsoportban – műveleti vonatkozású adatokat töltenek fel egy közös nyomozócsoport együttműködési felületére harmadik ország általi letöltés céljából, a közös nyomozócsoport tagállamoktól vagy az EPPO-tól érkező érintett tagjának ellenőriznie kell, hogy az általa feltöltött adatok az adott, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás céljaihoz szükséges mértékre korlátozódnak-e, és hogy az említett adatok megfelelnek-e a megállapodásban meghatározott feltételeknek.

(3)   Amikor harmadik ország műveleti vonatkozású adatokat tölt fel egy közös nyomozócsoport együttműködési felületére, a közös nyomozócsoport felületének adminisztrátora vagy adminisztrátorai – mielőtt a közös nyomozócsoportok együttműködési felületének egyéb felhasználói letölthetnék ezeket az adatokat – köteles(ek) ellenőrizni, hogy ezek az adatok az adott, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás céljaihoz szükséges mértékre korlátozódnak-e, és hogy az említett adatok megfelelnek-e a megállapodásban meghatározott feltételeknek.

(4)   A tagállamok illetékes hatóságainak biztosítaniuk kell, hogy csak akkor továbbítsanak személyes adatokat olyan harmadik országok részére, amelyek hozzáférést kaptak egy közös nyomozócsoport együttműködési felületéhez, ha teljesülnek az (EU) 2016/680 irányelv V. fejezetében meghatározott feltételek.

(5)   Az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek biztosítják, hogy csak akkor továbbítsanak személyes adatokat olyan harmadik országok részére, amelyek hozzáférést kaptak egy közös nyomozócsoport együttműködési felületéhez, ha teljesülnek az (EU) 2018/1725 rendelet IX. fejezetében meghatározott feltételek, az ilyen uniós szervekre, hivatalokra vagy ügynökségekre az azokat létrehozó vonatkozó jogi aktusokban rögzített adatvédelmi szabályok sérelme nélkül, amennyiben az ilyen szabályok az adattovábbításra vonatkozóan egyedi feltételeket írnak elő.

(6)   Az EPPO – amikor az (EU) 2017/1939 rendelet 22., 23. és 25. cikkében előírt hatásköreivel összhangban jár el – biztosítja, hogy csak akkor továbbítson személyes adatokat olyan harmadik országok részére, amelyek hozzáférést kaptak egy közös nyomozócsoport együttműködési felületéhez, ha teljesülnek az említett rendelet 80–84. cikkében meghatározott feltételek.

18. cikk

A közös nyomozócsoportban részt vevő nemzetközi igazságügyi hatóságok képviselőinek hozzáférése a közös nyomozócsoportok együttműködési felületeihez

(1)   Ha a közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás úgy rendelkezik, az 5. cikkben felsorolt célokból a közös nyomozócsoport felületének adminisztrátora vagy adminisztrátorai köteles(ek) az adott közös nyomozócsoportban részt vevő nemzetközi igazságügyi hatóságok képviselői számára hozzáférést adni egy közös nyomozócsoport együttműködési felületéhez.

(2)   A közös nyomozócsoport felületének adminisztrátora vagy adminisztrátorai köteles(ek) ellenőrizni és biztosítani, hogy a műveleti vonatkozású adatoknak a közös nyomozócsoport együttműködési felületéhez hozzáférést kapott nemzetközi igazságügyi hatóságok képviselőivel való cseréje az adott, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodás céljaihoz szükséges mértékre korlátozódjon, és hogy az említett adatok megfeleljenek a megállapodásban foglalt feltételeknek.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy csak akkor továbbítsanak személyes adatokat a nemzetközi igazságügyi hatóságok azon képviselői részére, akik hozzáférést kaptak egy közös nyomozócsoport együttműködési felületéhez, ha teljesülnek az (EU) 2016/680 irányelv V. fejezetében meghatározott feltételek.

(4)   Az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek biztosítják, hogy csak akkor továbbítsanak személyes adatokat a nemzetközi igazságügyi hatóságok azon képviselői részére, akik hozzáférést kaptak egy közös nyomozócsoport együttműködési felületéhez, ha teljesülnek az (EU) 2018/1725 rendelet IX. fejezetében meghatározott feltételek, az ilyen uniós szervekre, hivatalokra vagy ügynökségekre vonatkozóan az azokat létrehozó vonatkozó jogi aktusokban rögzített adatvédelmi szabályok sérelme nélkül, amennyiben az ilyen szabályok az adattovábbításra vonatkozóan egyedi feltételeket írnak elő.

IV. FEJEZET

BIZTONSÁG ÉS FELELŐSSÉG

19. cikk

Biztonság

(1)   Az eu-LISA megteszi a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja magas szintű kiberbiztonságának és a közös nyomozócsoportok együttműködési platformján belüli adatok információbiztonságának garantálásához szükséges technikai és szervezési intézkedéseket, különösen a központosított információs rendszerben tárolt műveleti és nem műveleti vonatkozású adatok bizalmas jellegének és integritásának biztosítása érdekében.

(2)   Az eu-LISA megakadályozza a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjához való jogosulatlan hozzáférést, és biztosítja, hogy a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjához való hozzáférésre jogosult személyek csak azokhoz az adatokhoz férjenek hozzá, amelyekre a hozzáférési engedélyük kiterjed.

(3)   E cikk (1) és (2) bekezdése alkalmazásában az eu-LISA biztonsági tervet, üzletmenet-folytonossági és katasztrófa utáni helyreállítási tervet fogad el annak biztosítása érdekében, hogy a központosított információs rendszer üzemzavar esetén helyreállítható legyen. Az eu-LISA gondoskodik egy munkamegállapodásról az uniós intézmények, szervek és ügynökségek hálózatbiztonsági vészhelyzeteket elhárító csoportjával, amelyet az Európai Parlament, az Európai Tanács, az Európai Unió Tanácsa, az Európai Bizottság, az Európai Unió Bírósága, az Európai Központi Bank, az Európai Számvevőszék, az Európai Külügyi Szolgálat, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Európai Bizottsága és az Európai Beruházási Bank között az uniós intézmények, szervek és hivatalok hálózatbiztonsági vészhelyzeteket elhárító csoportjának (CERT-EU) szervezetéről és működéséről szóló megállapodás (17) hozott létre. Az említett biztonsági terv elfogadása során az eu-LISA figyelembe veszi az e rendelet 12. cikkében említett tanácsadó csoport biztonsági szakértőinek esetleges ajánlásait.

(4)   Az eu-LISA ellenőrzi az e cikkben leírt minden intézkedés hatékonyságát, és megteszi az önellenőrzéssel és felügyelettel kapcsolatban szükséges szervezési intézkedéseket az e rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében.

20. cikk

Felelősség

(1)   Amennyiben valamely tagállam, az Eurojust, az Europol, az EPPO, az OLAF vagy bármely más illetékes uniós szerv, hivatal vagy ügynökség az e rendeletben foglalt kötelezettségei teljesítésének elmulasztásával kárt okoz a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának, az adott tagállamnak, az Eurojustnak, az Europolnak, az EPPO-nak, az OLAF-nak vagy az egyéb illetékes uniós szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek kell viselnie a felelősséget az okozott kárért, kivéve, ha és amennyiben az eu-LISA elmulasztja megtenni a kár megelőzéséhez vagy hatásának minimalizálásához szükséges észszerű intézkedéseket.

(2)   A valamely tagállammal szembeni, az (1) bekezdésben említett kárral kapcsolatos kártérítési igényre az említett tagállam joga alkalmazandó. Az Eurojusttal, az Europollal, az EPPO-val, az OLAF-fal vagy bármely más illetékes uniós szervvel, hivatallal vagy ügynökséggel szembeni, ilyen kárral kapcsolatos kártérítési igényekre az azokat létrehozó vonatkozó jogi aktusok irányadók.

V. FEJEZET

ADATVÉDELEM

21. cikk

A műveleti vonatkozású adatok megőrzési ideje

(1)   Az egyes közös nyomozócsoportok együttműködési felületéhez tartozó műveleti vonatkozású adatokat addig kell tárolni a központosított információs rendszerben, ameddig ez a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának valamennyi érintett felhasználója számára a letöltési folyamat befejezéséhez szükséges. A megőrzési idő nem haladhatja meg az ilyen adatoknak a közös nyomozócsoport együttműködési platformjára történő feltöltésétől számított négy hetet.

(2)   Amint a közös nyomozócsoport együttműködési platformjának valamennyi érintett felhasználója befejezte a letöltést, vagy legkésőbb az (1) bekezdésben említett megőrzési idő lejártakor az adatot automatikusan és véglegesen törölni kell a központosított információs rendszerből.

22. cikk

A nem műveleti vonatkozású adatok megőrzési ideje

(1)   Amennyiben valamely közös nyomozócsoport értékelését tervezik, az egyes közös nyomozócsoportok együttműködési felületéhez tartozó nem műveleti vonatkozású adatokat az adott közös nyomozócsoport értékelésének befejezéséig a központosított információs rendszerben kell tárolni. A megőrzési idő nem haladhatja meg az ilyen adatoknak a közös nyomozócsoport együttműködési platformjába történő bevitelétől számított öt évet.

(2)   Ha az a döntés születik, hogy a közös nyomozócsoport megszűnésekor nem kerül sor értékelés elvégzésére, vagy legkésőbb az (1) bekezdésben említett megőrzési idő lejártakor az adatokat automatikusan törölni kell a központosított információs rendszerből.

23. cikk

Adatkezelő és adatfeldolgozó

(1)   Valamely tagállam valamennyi illetékes nemzeti hatósága és adott esetben az Eurojust, az Europol, az EPPO, az OLAF vagy bármely más illetékes uniós szerv, hivatal vagy ügynökség a műveleti vonatkozású személyes adatok e rendelet szerinti kezelése tekintetében az alkalmazandó uniós adatvédelmi szabályokkal összhangban adatkezelőnek minősül.

(2)   A harmadik országok illetékes hatóságai által vagy a nemzetközi igazságügyi hatóságok képviselői által a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjára feltöltött adatok tekintetében az adott, közös nyomozócsoportra vonatkozó megállapodásban a közös nyomozócsoport felületének egyik adminisztrátorát kell kijelölni adatkezelőként a közös nyomozócsoportok együttműködési platformján keresztül megosztott és ott tárolt személyes adatok tekintetében.

Az adatkezelő kijelölése előtt nem tölthetők fel harmadik országoktól vagy nemzetközi igazságügyi hatóságoktól származó adatok.

(3)   Az eu-LISA az (EU) 2018/1725 rendelettel összhangban adatfeldolgozónak minősül a közös nyomozócsoportok együttműködési platformján keresztül megosztott és ott tárolt személyes adatok tekintetében.

(4)   A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználói az (EU) 2018/1725 rendelet 28. cikkének értelmében vett közös adatkezelőnek minősülnek a nem műveleti vonatkozású személyes adatoknak a közös nyomozócsoportok együttműködési platformján történő kezelése tekintetében.

24. cikk

A személyes adatok kezelésének célja

(1)   A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjába bevitt adatok kizárólag a következő célokból kezelhetők:

| a) | műveleti vonatkozású adatok cseréje a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználói között abból a célból, amelynek érdekében az adott közös nyomozócsoportot létrehozták; |
| --- | --- |

a)

műveleti vonatkozású adatok cseréje a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználói között abból a célból, amelynek érdekében az adott közös nyomozócsoportot létrehozták;

| b) | nem műveleti vonatkozású adatok cseréje a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználói között az adott közös nyomozócsoport irányítása céljából. |
| --- | --- |

b)

nem műveleti vonatkozású adatok cseréje a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználói között az adott közös nyomozócsoport irányítása céljából.

(2)   A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjához való hozzáférés a tagállamok és harmadik országok illetékes hatóságainak, az Eurojustnak, az Europolnak, az EPPO-nak, az OLAF-nak és más illetékes uniós szerveknek, hivataloknak vagy ügynökségeknek a megfelelő felhatalmazással rendelkező személyzetére, vagy a nemzetközi igazságügyi hatóságok képviselőire korlátozódik, mégpedig a feladataik (1) bekezdésben említett célokkal összhangban történő ellátásához szükséges, valamint a kitűzött célok eléréséhez szigorúan szükséges és arányos mértékben.

25. cikk

Műszaki napló

(1)   Az eu-LISA biztosítja, hogy a (2) bekezdéssel összhangban műszaki naplót vezessenek a központosított információs rendszerbe való valamennyi belépésről és a központosított információs rendszerben végzett valamennyi adatkezelési műveletről.

(2)   A műszaki naplónak a következőket kell tartalmaznia:

| a) | a központosított információs rendszerbe való belépés dátuma, időzónája és pontos időpontja; |
| --- | --- |

a)

a központosított információs rendszerbe való belépés dátuma, időzónája és pontos időpontja;

| b) | a közös nyomozócsoport együttműködési platformja minden egyes azon felhasználójának azonosító jele, aki belépett a központosított információs rendszerbe; |
| --- | --- |

b)

a közös nyomozócsoport együttműködési platformja minden egyes azon felhasználójának azonosító jele, aki belépett a központosított információs rendszerbe;

| c) | a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának minden egyes felhasználója által végzett minden egyes művelet dátuma, időzónája és a belépés időpontja; |
| --- | --- |

c)

a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának minden egyes felhasználója által végzett minden egyes művelet dátuma, időzónája és a belépés időpontja;

| d) | a közös nyomozócsoport együttműködési platformjának minden egyes felhasználója által végzett művelet. |
| --- | --- |

d)

a közös nyomozócsoport együttműködési platformjának minden egyes felhasználója által végzett művelet.

A műszaki naplót megfelelő technikai intézkedések révén védeni kell a módosítással és a jogosulatlan hozzáféréssel szemben. A műszaki naplót három évig vagy a folyamatban lévő ellenőrzési eljárások befejezéséhez szükséges hosszabb ideig meg kell őrizni.

(3)   Kérésre az eu-LISA haladéktalanul azon tagállamok illetékes hatóságai rendelkezésére bocsátja a műszaki naplót, amelyek részt vettek egy adott közös nyomozócsoportban.

(4)   Az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzéséért felelős nemzeti felügyeleti hatóságok számára – hatáskörük korlátain belül és feladataik ellátása céljából – kérésre hozzáférést kell biztosítani a műszaki naplóhoz.

(5)   Az európai adatvédelmi biztos számára – hatáskörének korlátain belül és az (EU) 2018/1725 rendelet szerinti felügyeleti feladatainak ellátása céljából – kérésre hozzáférést kell biztosítani a műszaki naplóhoz.

VI. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

26. cikk

Nyomon követés és értékelés

(1)   Az eu-LISA olyan eljárásokat alakít ki, amelyek a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja fejlesztésének nyomon követését szolgálják a tervezéssel és a költségekkel kapcsolatos célok elérése tekintetében, valamint amelyek a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja működésének nyomon követését szolgálják a technikai eredményekkel, a költséghatékonysággal, a használhatósággal, a biztonsággal és a szolgáltatás minőségével kapcsolatos célok elérése tekintetében.

(2)   Az (1) bekezdésben említett eljárásoknak biztosítaniuk kell rendszeres technikai statisztikák nyomonkövetési célú készítésének lehetőségét, és hozzá kell járulniuk a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának átfogó értékeléséhez.

(3)   Amennyiben fennáll annak a kockázata, hogy a fejlesztési folyamatban jelentős késedelem következik be, az eu-LISA a lehető legrövidebb időn belül tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a késedelem okairól, annak időbeli és pénzügyi következményeiről, valamint az általa a helyzet orvoslása érdekében meghozni tervezett intézkedésekről.

(4)   A közös nyomozócsoportok együttműködési platformja fejlesztésének lezárását követően az eu-LISA jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben ismerteti, hogyan zajlott a célok megvalósítása, különösen a tervezést és a költségeket illetően, és ismerteti az esetleges eltérések okait.

(5)   A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának olyan műszaki korszerűsítése esetén, amely jelentős költségekkel járhat, az eu-LISA a korszerűsítés elvégzése előtt tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   Legkésőbb két évvel a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja működésének megkezdése után:

| a) | az eu-LISA jelentést nyújt be a Bizottságnak a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának technikai működéséről, ideértve annak nem érzékeny biztonsági vonatkozásait is, és nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az említett jelentést; |
| --- | --- |

a)

az eu-LISA jelentést nyújt be a Bizottságnak a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának technikai működéséről, ideértve annak nem érzékeny biztonsági vonatkozásait is, és nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az említett jelentést;

| b) | az a) pontban említett jelentés alapján a Bizottság átfogó értékelést végez a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjáról, és átfogó értékelő jelentést küld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett jelentés alapján a Bizottság átfogó értékelést végez a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjáról, és átfogó értékelő jelentést küld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

Az eu-LISA az első albekezdés a) pontjában említett jelentés benyújtását követően évente jelentést nyújt be a Bizottságnak a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának technikai működéséről, ideértve annak nem érzékeny biztonsági vonatkozásait is, és nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az említett jelentést.

A Bizottság – az első albekezdés b) pontjában említett átfogó értékelő jelentés megküldését követően négyévente és az eu-LISA által a második albekezdéssel összhangban benyújtott jelentések alapján – átfogó értékelést végez a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjáról, és átfogó értékelő jelentést küld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(7)   A Bizottság a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja működésének kezdő időpontját követő 18 hónapon belül az Europollal és a 12. cikkben említett tanácsadó csoporttal folytatott konzultációt követően jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja és a SIENA esetleges összekapcsolásának szükségességét, megvalósíthatóságát, célravezetőségét és költséghatékonyságát. Az említett jelentésnek tartalmaznia kell a biztonságos és hatékony összekapcsolást szolgáló feltételeket, műszaki előírásokat és eljárásokat is. Az említett jelentéshez adott esetben csatolni kell a szükséges jogalkotási javaslatokat, amelyek magukban foglalhatják a Bizottság felhatalmazását az említett összekapcsolásra vonatkozó műszaki előírások elfogadására.

(8)   A tagállamok illetékes hatóságai, az Eurojust, az Europol, az EPPO, az OLAF és más illetékes uniós szervek, hivatalok és ügynökségek az eu-LISA és a Bizottság rendelkezésére bocsátják az e cikk (4) bekezdésében említett jelentés és a Bizottság e cikk (6) bekezdésében említett átfogó értékelő jelentésének elkészítéséhez szükséges információkat. Emellett megküldik a közös nyomozócsoportok hálózatának titkársága számára a 10. cikk e) pontjában említett éves jelentés elkészítéséhez szükséges információkat. Az e bekezdés első és második mondatában említett információk nem veszélyeztethetik a munkamódszereket, és nem tartalmazhatnak az információforrásokat, a személyzet tagjainak nevét, illetve a nyomozásokat felfedő információt.

(9)   Az eu-LISA a Bizottság rendelkezésére bocsátja a (6) bekezdésben említett átfogó értékelés elvégzéséhez szükséges információkat.

27. cikk

Költségek

A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának létrehozásával és működtetésével kapcsolatban felmerülő költségeket az Unió általános költségvetéséből kell fedezni.

28. cikk

A működés megkezdése

(1)   A Bizottság, miután meggyőződött a következő feltételek teljesüléséről, meghatározza a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja működésének kezdő időpontját:

| a) | elfogadták a 6. cikk a)-g) pontjában említett végrehajtási jogi aktusokat; |
| --- | --- |

a)

elfogadták a 6. cikk a)-g) pontjában említett végrehajtási jogi aktusokat;

| b) | az eu-LISA a tagállamok közreműködésével, anonim tesztadatokat használva sikeresen elvégezte a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának átfogó tesztelését. |
| --- | --- |

b)

az eu-LISA a tagállamok közreműködésével, anonim tesztadatokat használva sikeresen elvégezte a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának átfogó tesztelését.

Az említett időpont semmi esetre sem lehet későbbi, mint 2025. december 7.

(2)   Amennyiben a Bizottság az (1) bekezdéssel összhangban meghatározta a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja működésének kezdő időpontját, ezt az időpontot közli a tagállamokkal, az Eurojusttal, az Europollal, az EPPO-val és az OLAF-fal. A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet is.

(3)   Az (1) bekezdésben említett, a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja működésének kezdő időpontját meghatározó bizottsági határozatot közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(4)   A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának felhasználói a Bizottság által a működés (1) bekezdéssel összhangban meghatározott kezdő időpontjától kezdik meg a platform használatát.

29. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.

30. cikk

Az (EU) 2018/1726 rendelet módosítása

Az (EU) 2018/1726 rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(4b)   Az ügynökség felel a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának fejlesztéséért és üzemeltetési igazgatásáért, beleértve a technikai fejlesztéseket is.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4b)   Az ügynökség felel a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának fejlesztéséért és üzemeltetési igazgatásáért, beleértve a technikai fejlesztéseket is.”

| 2. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „8c. cikk
  A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjával kapcsolatos feladatok
  A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjával kapcsolatban az ügynökség ellátja:






  a) | az (EU) 2023/969 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*1) ráruházott feladatokat; |
| --- | --- | --- |

2.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„8c. cikk

A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjával kapcsolatos feladatok

A közös nyomozócsoportok együttműködési platformjával kapcsolatban az ügynökség ellátja:

a)

az (EU) 2023/969 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*1) ráruházott feladatokat;

| b) | a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának technikai használatára vonatkozóan a közös nyomozócsoportok hálózatának titkársága számára nyújtott képzéssel kapcsolatos feladatokat, beleértve képzési anyagok biztosítását is. |
| --- | --- |

b)

a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának technikai használatára vonatkozóan a közös nyomozócsoportok hálózatának titkársága számára nyújtott képzéssel kapcsolatos feladatokat, beleértve képzési anyagok biztosítását is.

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/969 rendelete (2023. május 10.) a közös nyomozócsoportok működését támogató együttműködési platform létrehozásáról és az (EU) 2018/1726 rendelet módosításáról (HL L 132.., 2023.5.17.1. o., ).”
  "

*1

| 3. | A 14. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az ügynökség nyomon követi a SIS II, a VIS, az Eurodac, az EES, az ETIAS, a DubliNet, az ECRIS-TCN, az e-CODEX-rendszer, a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja és az 1. cikk (5) bekezdésében említett egyéb nagy méretű IT-rendszerek üzemeltetési igazgatása szempontjából fontos kutatási fejleményeket.” |
| --- | --- |

3.

A 14. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az ügynökség nyomon követi a SIS II, a VIS, az Eurodac, az EES, az ETIAS, a DubliNet, az ECRIS-TCN, az e-CODEX-rendszer, a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja és az 1. cikk (5) bekezdésében említett egyéb nagy méretű IT-rendszerek üzemeltetési igazgatása szempontjából fontos kutatási fejleményeket.”

| 4. | A 19. cikk (1) bekezdésének ff) pontja a következő alponttal egészül ki:






  „viii. | a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja az (EU) 2023/969 rendelet 26. cikkének (6) bekezdése szerint;” |
| --- | --- | --- |

4.

A 19. cikk (1) bekezdésének ff) pontja a következő alponttal egészül ki:

„viii.

a közös nyomozócsoportok együttműködési platformja az (EU) 2023/969 rendelet 26. cikkének (6) bekezdése szerint;”

| 5. | A 27. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „dd) | a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának tanácsadó csoportja;” |
| --- | --- | --- |

5.

A 27. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„dd)

a közös nyomozócsoportok együttműködési platformjának tanácsadó csoportja;”

31. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Strasbourgban, 2023. május 10-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

J. ROSWALL

---

(1)  Az Európai Parlament 2023. március 30-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2023. április 24-i határozata.

1

(2)  
  HL C 197., 2000.7.12., 3. o.

2

(3)  A Tanács 2002/465/IB kerethatározata (2002. június 13.) a közös nyomozócsoportokról (HL L 162., 2002.6.20., 1. o.).

3

(4)  ETS 182. sz.

4

(5)  
  HL L 181., 2003.7.19., 34. o.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1727 rendelete (2018. november 14.) az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségéről (Eurojust) és a 2002/187/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 138. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/838 rendelete (2022. május 30.) az (EU) 2018/1727 rendeletnek a népirtással, az emberiesség elleni bűncselekményekkel, a háborús bűncselekményekkel és a kapcsolódó bűncselekményekkel összefüggő bizonyítékok Eurojustnál történő megőrzése, elemzése és tárolása tekintetében történő módosításáról (HL L 148., 2022.5.31., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/794 rendelete (2016. május 11.) a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 135., 2016.5.24., 53. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1726 rendelete (2018. november 14.) a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagy méretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökségről (eu-LISA), az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról, valamint az 1077/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 99. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

11

(12)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

12

(13)  A Bizottság 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozata (1999. április 28.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról (HL L 136., 1999.5.31., 20. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

14

(15)  
  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

16

(17)  
  HL C 12., 2018.1.13., 1. o.

17

---

IRÁNYELVEK

| 2023.5.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/21

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2023/970 IRÁNYELVE

(2023. május 10.)

a férfiak és nők egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elve alkalmazásának a bérek átláthatósága és végrehajtási mechanizmusok révén történő megerősítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 157. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló, valamennyi tagállam által megerősített, 1979. december 18-i ENSZ-egyezmény 11. cikke kimondja, hogy a részes államok kötelesek minden megfelelő intézkedést megtenni annak érdekében, hogy biztosítsák többek között az egyenlő munkabérhez való jogot, ideértve a juttatásokat is, továbbá az egyenlő értékű munka tekintetében, valamint a munka minőségének értékelése során tanúsítandó egyenlő bánásmódhoz való jogot. |
| --- | --- |

(1)

A nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló, valamennyi tagállam által megerősített, 1979. december 18-i ENSZ-egyezmény 11. cikke kimondja, hogy a részes államok kötelesek minden megfelelő intézkedést megtenni annak érdekében, hogy biztosítsák többek között az egyenlő munkabérhez való jogot, ideértve a juttatásokat is, továbbá az egyenlő értékű munka tekintetében, valamint a munka minőségének értékelése során tanúsítandó egyenlő bánásmódhoz való jogot.

| (2) | Az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke és 3. cikkének (3) bekezdése az Unió egyik alapvető értékeként határozza meg a nők és férfiak közötti egyenlőséghez való jogot. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke és 3. cikkének (3) bekezdése az Unió egyik alapvető értékeként határozza meg a nők és férfiak közötti egyenlőséghez való jogot.

| (3) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 8. és 10. cikke értelmében az Uniónak kötelessége, hogy politikáiban és tevékenységeinek folytatása során törekedjen az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására, és küzdjön mindenfajta nemen alapuló megkülönböztetés ellen. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 8. és 10. cikke értelmében az Uniónak kötelessége, hogy politikáiban és tevékenységeinek folytatása során törekedjen az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására, és küzdjön mindenfajta nemen alapuló megkülönböztetés ellen.

| (4) | Az EUMSZ 157. cikkének (1) bekezdése szerint minden tagállamnak biztosítania kell annak az elvnek az alkalmazását, hogy a férfiak és a nők egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért egyenlő díjazást kapjanak. Az EUMSZ 157. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy az Uniónak intézkedéseket kell elfogadnia annak érdekében, hogy biztosítva legyen a férfiak és nők között az egyenlő esélyek és az egyenlő bánásmód elvének alkalmazása a foglalkoztatás és a munka területén, beleértve az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazás alapelvét is (a továbbiakban: az egyenlő díjazás elve). |
| --- | --- |

(4)

Az EUMSZ 157. cikkének (1) bekezdése szerint minden tagállamnak biztosítania kell annak az elvnek az alkalmazását, hogy a férfiak és a nők egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért egyenlő díjazást kapjanak. Az EUMSZ 157. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy az Uniónak intézkedéseket kell elfogadnia annak érdekében, hogy biztosítva legyen a férfiak és nők között az egyenlő esélyek és az egyenlő bánásmód elvének alkalmazása a foglalkoztatás és a munka területén, beleértve az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazás alapelvét is (a továbbiakban: az egyenlő díjazás elve).

| (5) | Az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: a Bíróság) megállapította, hogy a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazási körét nem lehet az olyan megkülönböztetésre korlátozni, amely azon a tényen alapul, hogy az adott személy az egyik vagy a másik nemhez tartozik (3). Céljánál és az általa oltalmazandó jogok természeténél fogva az említett elvet a nemváltoztatásból eredő megkülönböztetésre is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: a Bíróság) megállapította, hogy a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazási körét nem lehet az olyan megkülönböztetésre korlátozni, amely azon a tényen alapul, hogy az adott személy az egyik vagy a másik nemhez tartozik (3). Céljánál és az általa oltalmazandó jogok természeténél fogva az említett elvet a nemváltoztatásból eredő megkülönböztetésre is alkalmazni kell.

| (6) | Egyes tagállamokban a személyeknek jelenleg lehetőségük van egy harmadik – gyakran semleges – nem jogi bejegyzésére. Ez az irányelv nem érinti azokat a vonatkozó nemzeti szabályokat, amelyek a foglalkoztatás és a díjazás tekintetében az ilyen elismerést végrehajtják. |
| --- | --- |

(6)

Egyes tagállamokban a személyeknek jelenleg lehetőségük van egy harmadik – gyakran semleges – nem jogi bejegyzésére. Ez az irányelv nem érinti azokat a vonatkozó nemzeti szabályokat, amelyek a foglalkoztatás és a díjazás tekintetében az ilyen elismerést végrehajtják.

| (7) | Az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 21. cikke tilt minden – így többek között a nem alapján történő – megkülönböztetést. A Charta 23. cikke szerint a nők és férfiak közötti egyenlőséget minden területen, így a foglalkoztatás, a munkavégzés és a díjazás területén is biztosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 21. cikke tilt minden – így többek között a nem alapján történő – megkülönböztetést. A Charta 23. cikke szerint a nők és férfiak közötti egyenlőséget minden területen, így a foglalkoztatás, a munkavégzés és a díjazás területén is biztosítani kell.

| (8) | Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 23. cikke többek között kimondja, hogy az egyenlő munkáért mindenkinek, bármilyen megkülönböztetés nélkül egyenlő bérhez van joga, továbbá hogy mindenkinek joga van a munka szabad megválasztásához, a méltányos és kielégítő munkafeltételekhez, valamint olyan méltányos fizetéshez, amely az emberi méltóságnak megfelelő létet biztosít. |
| --- | --- |

(8)

Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 23. cikke többek között kimondja, hogy az egyenlő munkáért mindenkinek, bármilyen megkülönböztetés nélkül egyenlő bérhez van joga, továbbá hogy mindenkinek joga van a munka szabad megválasztásához, a méltányos és kielégítő munkafeltételekhez, valamint olyan méltányos fizetéshez, amely az emberi méltóságnak megfelelő létet biztosít.

| (9) | A szociális jogok európai pillére, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közösen hirdetett ki, alapelvként tartalmazza a nőkkel és férfiakkal szembeni egyenlő bánásmódot és az esélyegyenlőséget, valamint az egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazáshoz való jogot. |
| --- | --- |

(9)

A szociális jogok európai pillére, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közösen hirdetett ki, alapelvként tartalmazza a nőkkel és férfiakkal szembeni egyenlő bánásmódot és az esélyegyenlőséget, valamint az egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazáshoz való jogot.

| (10) | A 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) kimondja, hogy az ugyanazért a munkáért vagy egyenlő értékűnek tekintett munkáért járó díjazás minden vonatkozásában és minden feltételében meg kell szüntetni a nemi alapon történő közvetlen és közvetett megkülönböztetést. Amennyiben a díjazás meghatározásakor munkakör-besorolási rendszert alkalmaznak, annak nemi szempontból semleges, azonos feltételeken kell alapulnia, és azt úgy kell kialakítani, hogy a nemi alapon történő megkülönböztetés minden formája ki legyen zárva. |
| --- | --- |

(10)

A 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) kimondja, hogy az ugyanazért a munkáért vagy egyenlő értékűnek tekintett munkáért járó díjazás minden vonatkozásában és minden feltételében meg kell szüntetni a nemi alapon történő közvetlen és közvetett megkülönböztetést. Amennyiben a díjazás meghatározásakor munkakör-besorolási rendszert alkalmaznak, annak nemi szempontból semleges, azonos feltételeken kell alapulnia, és azt úgy kell kialakítani, hogy a nemi alapon történő megkülönböztetés minden formája ki legyen zárva.

| (11) | A 2006/54/EK irányelv vonatkozó rendelkezéseinek 2020. évi értékelése megállapította, hogy az egyenlő díjazás elvének alkalmazását a bérezési rendszerek átláthatóságának hiánya, az egyenlő értékű munka fogalmával kapcsolatos jogbiztonság hiánya, valamint a megkülönböztetés elszenvedői előtt álló eljárási akadályok hátráltatják. A munkavállalók nem rendelkeznek az egyenlő díjazásra vonatkozó követelés sikeres érvényesítéséhez szükséges információkkal, különösen az egyenlő munkát vagy egyenlő értékű munkát végző munkavállalók kategóriáira vonatkozó bérszintekkel kapcsolatos információkkal. A jelentés megállapította, hogy a fokozott átláthatóság lehetővé tenné a nemi alapú elfogultság és megkülönböztetés feltárását egy vállalkozás vagy szervezet bérstruktúráiban. Lehetővé tenné továbbá a munkavállalók, a munkáltatók és a szociális partnerek számára, hogy megfelelő lépéseket tegyenek ahhoz, hogy biztosítsák az egyenlő és egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazáshoz való jog (a továbbiakban: az egyenlő díjazáshoz való jog) alkalmazását. |
| --- | --- |

(11)

A 2006/54/EK irányelv vonatkozó rendelkezéseinek 2020. évi értékelése megállapította, hogy az egyenlő díjazás elvének alkalmazását a bérezési rendszerek átláthatóságának hiánya, az egyenlő értékű munka fogalmával kapcsolatos jogbiztonság hiánya, valamint a megkülönböztetés elszenvedői előtt álló eljárási akadályok hátráltatják. A munkavállalók nem rendelkeznek az egyenlő díjazásra vonatkozó követelés sikeres érvényesítéséhez szükséges információkkal, különösen az egyenlő munkát vagy egyenlő értékű munkát végző munkavállalók kategóriáira vonatkozó bérszintekkel kapcsolatos információkkal. A jelentés megállapította, hogy a fokozott átláthatóság lehetővé tenné a nemi alapú elfogultság és megkülönböztetés feltárását egy vállalkozás vagy szervezet bérstruktúráiban. Lehetővé tenné továbbá a munkavállalók, a munkáltatók és a szociális partnerek számára, hogy megfelelő lépéseket tegyenek ahhoz, hogy biztosítsák az egyenlő és egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazáshoz való jog (a továbbiakban: az egyenlő díjazáshoz való jog) alkalmazását.

| (12) | Az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazás meglévő keretének alapos értékelését, valamint széles körű és inkluzív konzultációs folyamatot követően a Bizottság „Az egyenlőségközpontú Unió: a 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia” című, 2020. március 5-i bizottsági közleményben bejelentette, hogy a bérek átláthatóságára irányuló kötelező erejű intézkedéseket fog előterjeszteni. |
| --- | --- |

(12)

Az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazás meglévő keretének alapos értékelését, valamint széles körű és inkluzív konzultációs folyamatot követően a Bizottság „Az egyenlőségközpontú Unió: a 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia” című, 2020. március 5-i bizottsági közleményben bejelentette, hogy a bérek átláthatóságára irányuló kötelező erejű intézkedéseket fog előterjeszteni.

| (13) | A Covid19-világjárvány gazdasági és társadalmi következményei aránytalanul kedvezőtlen hatást gyakoroltak a nőkre és a nemek közötti egyenlőségre, és a munkahelyek megszűnése gyakran az alacsonyan fizetett, túlnyomóan nőket foglalkoztató ágazatokban koncentrálódott. A Covid19-világjárvány rávilágított a túlnyomórészt nők által végzett munka folyamatos strukturális alulértékeltségére és az ügyfelekkel való közvetlen érintkezést szükségessé tevő szolgáltatásokban – például az egészségügyi ellátás, a takarítás, a gyermekgondozás, a szociális gondozás és az idősek és más felnőtt eltartottak bentlakásos gondozása területén – dolgozó nők munkájának magas társadalmi-gazdasági értékére, amely éles ellentétben áll e munka alacsony láthatóságával és elismertségével. |
| --- | --- |

(13)

A Covid19-világjárvány gazdasági és társadalmi következményei aránytalanul kedvezőtlen hatást gyakoroltak a nőkre és a nemek közötti egyenlőségre, és a munkahelyek megszűnése gyakran az alacsonyan fizetett, túlnyomóan nőket foglalkoztató ágazatokban koncentrálódott. A Covid19-világjárvány rávilágított a túlnyomórészt nők által végzett munka folyamatos strukturális alulértékeltségére és az ügyfelekkel való közvetlen érintkezést szükségessé tevő szolgáltatásokban – például az egészségügyi ellátás, a takarítás, a gyermekgondozás, a szociális gondozás és az idősek és más felnőtt eltartottak bentlakásos gondozása területén – dolgozó nők munkájának magas társadalmi-gazdasági értékére, amely éles ellentétben áll e munka alacsony láthatóságával és elismertségével.

| (14) | A Covid19-világjárvány hatásai ezért tovább fogják mélyíteni a nemek közötti egyenlőtlenségeket és a nemek közötti bérkülönbséget, hacsak a helyreállítási válaszintézkedések figyelembe nem veszik a nemek közötti egyenlőség szempontját. Ezek a következmények még sürgetőbbé tették az egyenlő és egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazás kérdésének megoldását. Az egyenlő díjazás elve végrehajtásának további intézkedésekkel történő megerősítése különösen fontos annak biztosítása érdekében, hogy ne történjen visszalépés a bérkülönbségek csökkentése terén elért eredmények vonatkozásában. |
| --- | --- |

(14)

A Covid19-világjárvány hatásai ezért tovább fogják mélyíteni a nemek közötti egyenlőtlenségeket és a nemek közötti bérkülönbséget, hacsak a helyreállítási válaszintézkedések figyelembe nem veszik a nemek közötti egyenlőség szempontját. Ezek a következmények még sürgetőbbé tették az egyenlő és egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazás kérdésének megoldását. Az egyenlő díjazás elve végrehajtásának további intézkedésekkel történő megerősítése különösen fontos annak biztosítása érdekében, hogy ne történjen visszalépés a bérkülönbségek csökkentése terén elért eredmények vonatkozásában.

| (15) | A nemek közötti bérkülönbség az Unióban továbbra is fennáll, – az egyes tagállamok közötti jelentős eltérések mellett – 2020-ban elérte a 13 %-ot, az elmúlt tíz évben pedig csak minimális mértékben csökkent. A nemek közötti bérkülönbséget különböző tényezők okozzák, így például a nemi sztereotípiák, az „üvegplafon” és a „ragadós padló” állandósulása, a horizontális szegregáció – beleértve a nőknek a szolgáltató ágazat alacsonyan fizetett munkahelyein való felülreprezentáltságát –, valamint a gondozási feladatok egyenlőtlen megosztása. A nemek közötti bérkülönbséget továbbá részben a nemi alapú közvetlen és közvetett bérdiszkrimináció okozza. Az említett elemek olyan strukturális akadályokat képeznek, amelyek összetett kihívásokat jelentenek a jó minőségű munkahelyek és az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazás elérése tekintetében, és olyan hosszú távú következményekkel járnak, mint a nyugdíjak terén a nemek között fennálló egyenlőtlenség és a szegénység feminizációja. |
| --- | --- |

(15)

A nemek közötti bérkülönbség az Unióban továbbra is fennáll, – az egyes tagállamok közötti jelentős eltérések mellett – 2020-ban elérte a 13 %-ot, az elmúlt tíz évben pedig csak minimális mértékben csökkent. A nemek közötti bérkülönbséget különböző tényezők okozzák, így például a nemi sztereotípiák, az „üvegplafon” és a „ragadós padló” állandósulása, a horizontális szegregáció – beleértve a nőknek a szolgáltató ágazat alacsonyan fizetett munkahelyein való felülreprezentáltságát –, valamint a gondozási feladatok egyenlőtlen megosztása. A nemek közötti bérkülönbséget továbbá részben a nemi alapú közvetlen és közvetett bérdiszkrimináció okozza. Az említett elemek olyan strukturális akadályokat képeznek, amelyek összetett kihívásokat jelentenek a jó minőségű munkahelyek és az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazás elérése tekintetében, és olyan hosszú távú következményekkel járnak, mint a nyugdíjak terén a nemek között fennálló egyenlőtlenség és a szegénység feminizációja.

| (16) | A szervezeteken belüli bérszintekkel kapcsolatos átláthatóság általános hiánya fenntartja azt a helyzetet, hogy a nemi alapú bérdiszkrimináció és elfogultság észrevétlen marad, vagy ha felmerül annak gyanúja, nehezen bizonyítható. Éppen ezért kötelező erejű intézkedésekre van szükség a bérezés átláthatóságának javítása, valamint a szervezetek arra történő ösztönzése érdekében, hogy vizsgálják felül bérstruktúráikat annak biztosítása céljából, hogy az azonos munkát vagy egyenlő értékű munkát végző nők és férfiak egyenlő díjazásban részesüljenek, továbbá hogy a megkülönböztetés elszenvedői gyakorolhassák az egyenlő díjazáshoz való jogukat. E kötelező erejű intézkedéseket ki kell egészíteni a meglévő jogi fogalmakat – például a díjazás és az egyenlő értékű munka fogalmát – tisztázó rendelkezésekkel, valamint a végrehajtási mechanizmusokat és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést javító intézkedésekkel. |
| --- | --- |

(16)

A szervezeteken belüli bérszintekkel kapcsolatos átláthatóság általános hiánya fenntartja azt a helyzetet, hogy a nemi alapú bérdiszkrimináció és elfogultság észrevétlen marad, vagy ha felmerül annak gyanúja, nehezen bizonyítható. Éppen ezért kötelező erejű intézkedésekre van szükség a bérezés átláthatóságának javítása, valamint a szervezetek arra történő ösztönzése érdekében, hogy vizsgálják felül bérstruktúráikat annak biztosítása céljából, hogy az azonos munkát vagy egyenlő értékű munkát végző nők és férfiak egyenlő díjazásban részesüljenek, továbbá hogy a megkülönböztetés elszenvedői gyakorolhassák az egyenlő díjazáshoz való jogukat. E kötelező erejű intézkedéseket ki kell egészíteni a meglévő jogi fogalmakat – például a díjazás és az egyenlő értékű munka fogalmát – tisztázó rendelkezésekkel, valamint a végrehajtási mechanizmusokat és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést javító intézkedésekkel.

| (17) | A közvetlen és közvetett bérdiszkrimináció megszüntetésével erősíteni kell az egyenlő díjazás elvének alkalmazását. Ez nem zárja ki, hogy a munkáltatók objektív, nemi szempontból semleges és részrehajlástól mentes kritériumok – például teljesítmény és kompetencia – alapján eltérően fizessék az azonos munkát vagy egyenlő értékű munkát végző munkavállalókat. |
| --- | --- |

(17)

A közvetlen és közvetett bérdiszkrimináció megszüntetésével erősíteni kell az egyenlő díjazás elvének alkalmazását. Ez nem zárja ki, hogy a munkáltatók objektív, nemi szempontból semleges és részrehajlástól mentes kritériumok – például teljesítmény és kompetencia – alapján eltérően fizessék az azonos munkát vagy egyenlő értékű munkát végző munkavállalókat.

| (18) | Ennek az irányelvnek minden olyan munkavállalóra alkalmazandónak kell lennie – beleértve a részmunkaidős munkavállalókat, a határozott idejű szerződéssel rendelkező munkavállalókat és a munkaerő-kölcsönzőkkel kötött munkaszerződéssel vagy munkaviszonnyal rendelkező személyeket, valamint a vezető beosztású munkavállalókat –, akik az egyes tagállamokban hatályos jogszabályok, kollektív szerződések vagy gyakorlat által meghatározott munkaszerződéssel és/vagy munkaviszonnyal rendelkeznek, figyelembe véve a Bíróság ítélkezési gyakorlatát. (5) Feltéve, hogy eleget tesznek a vonatkozó kritériumoknak, a háztartási alkalmazottak, a behívásos munkavállalók, az időszakos munkavállalók, az utalványos munkavállalók, a platform-munkavállalók, a védett munkahelyen dolgozó munkavállalók, a gyakornokok és a tanulószerződéses tanulók ezen irányelv hatálya alá tartoznak. A munkaviszony fennállásának megállapítása tekintetében a tényleges munkavégzéssel kapcsolatos tényeket kell irányadónak tekinteni, nem pedig a jogviszonynak a felek általi megnevezését. |
| --- | --- |

(18)

Ennek az irányelvnek minden olyan munkavállalóra alkalmazandónak kell lennie – beleértve a részmunkaidős munkavállalókat, a határozott idejű szerződéssel rendelkező munkavállalókat és a munkaerő-kölcsönzőkkel kötött munkaszerződéssel vagy munkaviszonnyal rendelkező személyeket, valamint a vezető beosztású munkavállalókat –, akik az egyes tagállamokban hatályos jogszabályok, kollektív szerződések vagy gyakorlat által meghatározott munkaszerződéssel és/vagy munkaviszonnyal rendelkeznek, figyelembe véve a Bíróság ítélkezési gyakorlatát. (5) Feltéve, hogy eleget tesznek a vonatkozó kritériumoknak, a háztartási alkalmazottak, a behívásos munkavállalók, az időszakos munkavállalók, az utalványos munkavállalók, a platform-munkavállalók, a védett munkahelyen dolgozó munkavállalók, a gyakornokok és a tanulószerződéses tanulók ezen irányelv hatálya alá tartoznak. A munkaviszony fennállásának megállapítása tekintetében a tényleges munkavégzéssel kapcsolatos tényeket kell irányadónak tekinteni, nem pedig a jogviszonynak a felek általi megnevezését.

| (19) | A bérdiszkrimináció megszüntetésének fontos eleme a bérnek a foglalkoztatás megkezdését megelőzően történő átláthatóvá tétele. Ezt az irányelvet ezért az állásokra pályázókra is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(19)

A bérdiszkrimináció megszüntetésének fontos eleme a bérnek a foglalkoztatás megkezdését megelőzően történő átláthatóvá tétele. Ezt az irányelvet ezért az állásokra pályázókra is alkalmazni kell.

| (20) | Annak érdekében, hogy a nemi alapú bérdiszkrimináció elszenvedői számára elháruljanak az akadályok az egyenlő díjazáshoz való joguk érvényesítése elől, és e jog tiszteletben tartásának biztosításával kapcsolatban útmutatást lehessen nyújtani a munkáltatóknak, a Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban tisztázni kell az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazással kapcsolatos alapvető fogalmakat, mint például a díjazás és az „egyenlő értékű munka” fogalmát. Ez várhatóan megkönnyíti az említett fogalmak alkalmazását, különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások számára. |
| --- | --- |

(20)

Annak érdekében, hogy a nemi alapú bérdiszkrimináció elszenvedői számára elháruljanak az akadályok az egyenlő díjazáshoz való joguk érvényesítése elől, és e jog tiszteletben tartásának biztosításával kapcsolatban útmutatást lehessen nyújtani a munkáltatóknak, a Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban tisztázni kell az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazással kapcsolatos alapvető fogalmakat, mint például a díjazás és az „egyenlő értékű munka” fogalmát. Ez várhatóan megkönnyíti az említett fogalmak alkalmazását, különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások számára.

| (21) | Az egyenlő díjazás elvét tiszteletben kell tartani a bér vagy fizetés, valamint minden egyéb olyan juttatás tekintetében, amelyet a munkavállalók a munkáltatójuktól közvetlenül vagy közvetve, készpénzben vagy természetben a munkaviszonyukra tekintettel juttatásként kapnak. A Bíróság ítélkezési gyakorlatával (6) összhangban a díjazás fogalmának nemcsak a fizetést kell magában foglalnia, hanem a díjazás kiegészítő vagy változó összetevőit is. A kiegészítő vagy változó összetevők keretében a rendes alap- vagy minimálbéren vagy alap- vagy minimálfizetésen felüli bármely olyan juttatást figyelembe kell venni, amelyet a munkavállaló közvetlenül vagy közvetve, készpénzben vagy természetben kap. Ezen kiegészítő vagy változó összetevők közé tartozhatnak többek között a jutalmak, a túlóra-kompenzáció, az utazási juttatások, a lakhatási és étkezési támogatások, a képzésen való részvételért járó térítés, az elbocsátás esetén járó juttatások, a törvényes táppénz, a törvényben előírt juttatások és a foglalkoztatói nyugdíjak. A díjazás fogalmának az egyes tagállamokban a jogszabályok, a kollektív szerződések és/vagy a gyakorlat alapján fizetendő javadalmazás valamennyi elemét tartalmaznia kell. |
| --- | --- |

(21)

Az egyenlő díjazás elvét tiszteletben kell tartani a bér vagy fizetés, valamint minden egyéb olyan juttatás tekintetében, amelyet a munkavállalók a munkáltatójuktól közvetlenül vagy közvetve, készpénzben vagy természetben a munkaviszonyukra tekintettel juttatásként kapnak. A Bíróság ítélkezési gyakorlatával (6) összhangban a díjazás fogalmának nemcsak a fizetést kell magában foglalnia, hanem a díjazás kiegészítő vagy változó összetevőit is. A kiegészítő vagy változó összetevők keretében a rendes alap- vagy minimálbéren vagy alap- vagy minimálfizetésen felüli bármely olyan juttatást figyelembe kell venni, amelyet a munkavállaló közvetlenül vagy közvetve, készpénzben vagy természetben kap. Ezen kiegészítő vagy változó összetevők közé tartozhatnak többek között a jutalmak, a túlóra-kompenzáció, az utazási juttatások, a lakhatási és étkezési támogatások, a képzésen való részvételért járó térítés, az elbocsátás esetén járó juttatások, a törvényes táppénz, a törvényben előírt juttatások és a foglalkoztatói nyugdíjak. A díjazás fogalmának az egyes tagállamokban a jogszabályok, a kollektív szerződések és/vagy a gyakorlat alapján fizetendő javadalmazás valamennyi elemét tartalmaznia kell.

| (22) | Az ezen irányelvben előírt információk egységes megjelenítésének biztosítása érdekében a bérszinteket a bruttó éves díjazásban és a megfelelő bruttó órabérben kell kifejezni. Lehetővé kell tenni, hogy a bérszintek kiszámítása a munkavállaló tekintetében meghatározott tényleges díjazáson alapuljon, függetlenül attól, hogy azt éves, havi vagy óránkénti alapon, vagy más módon állapítják meg. |
| --- | --- |

(22)

Az ezen irányelvben előírt információk egységes megjelenítésének biztosítása érdekében a bérszinteket a bruttó éves díjazásban és a megfelelő bruttó órabérben kell kifejezni. Lehetővé kell tenni, hogy a bérszintek kiszámítása a munkavállaló tekintetében meghatározott tényleges díjazáson alapuljon, függetlenül attól, hogy azt éves, havi vagy óránkénti alapon, vagy más módon állapítják meg.

| (23) | Helyénvaló, hogy a tagállamok ne legyenek kötelesek ezen irányelv alkalmazása céljából új szerveket létrehozni. Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az irányelvből eredő feladatokat – a nemzeti joggal és/vagy gyakorlattal összhangban – már meglévő szervekre, köztük a szociális partnerekre ruházzák, feltéve, hogy az adott tagállamok eleget tesznek az ebben az irányelvben meghatározott kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

(23)

Helyénvaló, hogy a tagállamok ne legyenek kötelesek ezen irányelv alkalmazása céljából új szerveket létrehozni. Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az irányelvből eredő feladatokat – a nemzeti joggal és/vagy gyakorlattal összhangban – már meglévő szervekre, köztük a szociális partnerekre ruházzák, feltéve, hogy az adott tagállamok eleget tesznek az ebben az irányelvben meghatározott kötelezettségeknek.

| (24) | A munkavállalók védelme érdekében és az egyenlő díjazás elvének alkalmazása során a viktimizációtól való félelmük kezelése céljából lehetővé kell tenni, hogy a munkavállalókat képviselő képviselje. E képviselők lehetnek szakszervezetek vagy egyéb munkavállalói képviselők. Amennyiben nincsenek munkavállalói képviselők, lehetővé kell tenni, hogy a munkavállalókat egy választásuk szerinti képviselő képviselje. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy figyelembe vegyék a munkavállalói képviselettel kapcsolatos nemzeti körülményeiket és különböző szerepeket. |
| --- | --- |

(24)

A munkavállalók védelme érdekében és az egyenlő díjazás elvének alkalmazása során a viktimizációtól való félelmük kezelése céljából lehetővé kell tenni, hogy a munkavállalókat képviselő képviselje. E képviselők lehetnek szakszervezetek vagy egyéb munkavállalói képviselők. Amennyiben nincsenek munkavállalói képviselők, lehetővé kell tenni, hogy a munkavállalókat egy választásuk szerinti képviselő képviselje. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy figyelembe vegyék a munkavállalói képviselettel kapcsolatos nemzeti körülményeiket és különböző szerepeket.

| (25) | Az EUMSZ 10. cikke kimondja, hogy politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Uniónak küzdenie kell mindenfajta nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés ellen. A 2006/54/EK irányelv 4. cikke úgy rendelkezik, hogy a díjazás vonatkozásában nem állhat fenn nemi alapon történő közvetlen vagy közvetett megkülönböztetés. A nemi alapú bérdiszkrimináció, ahol a bérdiszkrimináció elszenvedőjének neme döntő szerepet játszik, a gyakorlatban számos különböző formát ölthet. Magában foglalhatja a megkülönböztetés vagy az egyenlőtlenség különböző területeinek kombinációját, amennyiben a munkavállaló egy vagy több, egyfelől a nemen, másfelől faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron és szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetéssel szemben védett csoport tagja, a 2000/43/EK tanácsi irányelv (7) vagy a 2000/78/EK tanácsi irányelv (8) által biztosított védelemnek megfelelően. A fogyatékossággal élő nők, a különböző faji és etnikai származású nők, köztük a roma nők, valamint a fiatal vagy idős nők azon csoportok közé tartoznak, amelyek interszekcionális megkülönböztetéssel szembesülhetnek. Ennek az irányelvnek ezért egyértelművé kell tennie, hogy a nemi alapú bérdiszkriminációval összefüggésben lehetővé kell tenni az ilyen kombinációk figyelembevételét, ezáltal eloszlatva minden olyan kétséget, amely a meglévő jogi keret alapján e tekintetben fennállhat, valamint lehetővé téve a nemzeti bíróságok, egyenlőséggel foglalkozó testületek és más illetékes hatóságok számára, hogy megfelelő módon figyelembe vehessenek minden olyan hátrányos helyzetet, amely az ilyen interszekcionális megkülönböztetésből ered, különösen anyagi jogi és eljárási célokból, beleértve a megkülönböztetés fennállásának elismerését, a megfelelő összehasonlítási alap kiválasztását, az arányosság értékelését, valamint adott esetben a megítélt kártérítés vagy a kiszabott szankciók mértékének meghatározását.
  Fontos interszekcionális megközelítést alkalmazni a nemek közötti bérkülönbség megértése és kezelése érdekében. Az említett egyértelműsítés nem változtathatja meg a munkáltatóknak a bérek átláthatóságára vonatkozó intézkedésekkel kapcsolatos, ezen irányelv szerinti kötelezettségeinek a hatályát. A munkáltatók különösen nem kötelezhetők arra, hogy a nemen kívül más védett tulajdonságokra vonatkozó adatokat is gyűjtsenek. |
| --- | --- |

(25)

Az EUMSZ 10. cikke kimondja, hogy politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Uniónak küzdenie kell mindenfajta nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés ellen. A 2006/54/EK irányelv 4. cikke úgy rendelkezik, hogy a díjazás vonatkozásában nem állhat fenn nemi alapon történő közvetlen vagy közvetett megkülönböztetés. A nemi alapú bérdiszkrimináció, ahol a bérdiszkrimináció elszenvedőjének neme döntő szerepet játszik, a gyakorlatban számos különböző formát ölthet. Magában foglalhatja a megkülönböztetés vagy az egyenlőtlenség különböző területeinek kombinációját, amennyiben a munkavállaló egy vagy több, egyfelől a nemen, másfelől faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron és szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetéssel szemben védett csoport tagja, a 2000/43/EK tanácsi irányelv (7) vagy a 2000/78/EK tanácsi irányelv (8) által biztosított védelemnek megfelelően. A fogyatékossággal élő nők, a különböző faji és etnikai származású nők, köztük a roma nők, valamint a fiatal vagy idős nők azon csoportok közé tartoznak, amelyek interszekcionális megkülönböztetéssel szembesülhetnek. Ennek az irányelvnek ezért egyértelművé kell tennie, hogy a nemi alapú bérdiszkriminációval összefüggésben lehetővé kell tenni az ilyen kombinációk figyelembevételét, ezáltal eloszlatva minden olyan kétséget, amely a meglévő jogi keret alapján e tekintetben fennállhat, valamint lehetővé téve a nemzeti bíróságok, egyenlőséggel foglalkozó testületek és más illetékes hatóságok számára, hogy megfelelő módon figyelembe vehessenek minden olyan hátrányos helyzetet, amely az ilyen interszekcionális megkülönböztetésből ered, különösen anyagi jogi és eljárási célokból, beleértve a megkülönböztetés fennállásának elismerését, a megfelelő összehasonlítási alap kiválasztását, az arányosság értékelését, valamint adott esetben a megítélt kártérítés vagy a kiszabott szankciók mértékének meghatározását.

Fontos interszekcionális megközelítést alkalmazni a nemek közötti bérkülönbség megértése és kezelése érdekében. Az említett egyértelműsítés nem változtathatja meg a munkáltatóknak a bérek átláthatóságára vonatkozó intézkedésekkel kapcsolatos, ezen irányelv szerinti kötelezettségeinek a hatályát. A munkáltatók különösen nem kötelezhetők arra, hogy a nemen kívül más védett tulajdonságokra vonatkozó adatokat is gyűjtsenek.

| (26) | Az egyenlő díjazáshoz való jog tiszteletben tartása érdekében a munkáltatóknak olyan bérstruktúrákkal kell rendelkezniük, amelyek biztosítják, hogy az azonos vagy egyenlő értékű munkát végző munkavállalók között ne legyenek olyan nemi alapú bérkülönbözőségek, amelyeket nem indokolnak objektív, nemi szempontból semleges kritériumok. Az ilyen bérstruktúráknak lehetővé kell tenniük az egyazon szervezeti struktúrán belüli különböző munkakörök értékének összehasonlítását. Lehetővé kell tenni, hogy e bérstruktúrák a meglévő uniós – nemi szempontból semleges munkakör-értékelési és -besorolási rendszerekre vonatkozó – iránymutatásokon vagy mutatókon vagy nemi szempontból semleges modelleken alapuljanak. A Bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében a munka értékét objektív kritériumok – többek között képesítési, szakmai és képzési követelmények, készségek, erőfeszítés, felelősség és munkafeltételek – alapján kell felmérni és összehasonlítani, tekintet nélkül a munkaidő-beosztás különbségeire. Az egyenlő értékű munka fogalma alkalmazásának – különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások számára való – megkönnyítése érdekében, az alkalmazandó objektív kritériumoknak a következő négy tényezőt kell magukban foglalniuk: készségek, erőfeszítés, felelősség és munkafeltételek. Az említett tényezőket a meglévő uniós iránymutatások alapvetőnek és elégségesnek tartják a valamely szervezetben ellátott feladatok értékeléséhez, függetlenül attól, hogy az adott szervezet melyik gazdasági ágazathoz tartozik.
  Mivel egy adott beosztás szempontjából nem mindegyik tényező egyformán releváns, a munkáltatónak a négy tényező mindegyikét súlyoznia kell attól függően, hogy az említett kritériumok mennyiben relevánsak az adott álláshely vagy beosztás esetében. Lehetővé kell tenni további kritériumok figyelembevételét is, amennyiben azok relevánsak és indokoltak. A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy adott esetben a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetével (EIGE) konzultálva naprakésszé tegye a meglévő uniós iránymutatásokat. |
| --- | --- |

(26)

Az egyenlő díjazáshoz való jog tiszteletben tartása érdekében a munkáltatóknak olyan bérstruktúrákkal kell rendelkezniük, amelyek biztosítják, hogy az azonos vagy egyenlő értékű munkát végző munkavállalók között ne legyenek olyan nemi alapú bérkülönbözőségek, amelyeket nem indokolnak objektív, nemi szempontból semleges kritériumok. Az ilyen bérstruktúráknak lehetővé kell tenniük az egyazon szervezeti struktúrán belüli különböző munkakörök értékének összehasonlítását. Lehetővé kell tenni, hogy e bérstruktúrák a meglévő uniós – nemi szempontból semleges munkakör-értékelési és -besorolási rendszerekre vonatkozó – iránymutatásokon vagy mutatókon vagy nemi szempontból semleges modelleken alapuljanak. A Bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében a munka értékét objektív kritériumok – többek között képesítési, szakmai és képzési követelmények, készségek, erőfeszítés, felelősség és munkafeltételek – alapján kell felmérni és összehasonlítani, tekintet nélkül a munkaidő-beosztás különbségeire. Az egyenlő értékű munka fogalma alkalmazásának – különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások számára való – megkönnyítése érdekében, az alkalmazandó objektív kritériumoknak a következő négy tényezőt kell magukban foglalniuk: készségek, erőfeszítés, felelősség és munkafeltételek. Az említett tényezőket a meglévő uniós iránymutatások alapvetőnek és elégségesnek tartják a valamely szervezetben ellátott feladatok értékeléséhez, függetlenül attól, hogy az adott szervezet melyik gazdasági ágazathoz tartozik.

Mivel egy adott beosztás szempontjából nem mindegyik tényező egyformán releváns, a munkáltatónak a négy tényező mindegyikét súlyoznia kell attól függően, hogy az említett kritériumok mennyiben relevánsak az adott álláshely vagy beosztás esetében. Lehetővé kell tenni további kritériumok figyelembevételét is, amennyiben azok relevánsak és indokoltak. A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy adott esetben a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetével (EIGE) konzultálva naprakésszé tegye a meglévő uniós iránymutatásokat.

| (27) | A nemzeti bérmegállapítási rendszerek eltérnek egymástól, és kollektív szerződéseken és/vagy a munkáltató által meghatározott elemeken alapulhatnak. Ez az irányelv nem érinti a különböző nemzeti bérmegállapítási rendszereket. |
| --- | --- |

(27)

A nemzeti bérmegállapítási rendszerek eltérnek egymástól, és kollektív szerződéseken és/vagy a munkáltató által meghatározott elemeken alapulhatnak. Ez az irányelv nem érinti a különböző nemzeti bérmegállapítási rendszereket.

| (28) | Az érvényes összehasonlítási alap meghatározása fontos paraméter annak megállapítása szempontjából, hogy a munka egyenlő értékűnek tekinthető-e. Lehetővé teszi a munkavállaló számára annak bizonyítását, hogy kedvezőtlenebb bánásmódban részesült, mint egy eltérő nemhez tartozó, egyenlő vagy egyenlő értékű munkát végző összehasonlítható személy. Azokban az esetekben, amikor nem áll rendelkezése valódi összehasonlítási alap, a közvetlen és a közvetett megkülönböztetésnek a 2006/54/EK irányelvben szereplő fogalommeghatározásából eredő fejleményekre építve lehetővé kell tenni egy összehasonlítási alapként szolgáló hipotetikus személy használatát, amelynek segítségével a munkavállaló bizonyíthatja, hogy nem bántak vele ugyanúgy, mint ahogyan egy más nembeli, összehasonlítható alapként szolgáló hipotetikus személlyel bántak volna. Ez elhárítana egy jelentős akadályt, amellyel a nemi alapú bérdiszkrimináció potenciális elszenvedői szembekerülnek, különösen a nemek szerint erősen szegregált munkaerőpiacokon, ahol az a követelmény, hogy ellenkező nembeli összehasonlítási alapot kell találni, szinte lehetetlenné teszi az egyenlő díjazással kapcsolatos kereset benyújtását.
  Emellett a munkavállalókat nem szabad megakadályozni abban, hogy más olyan tényeket – például statisztikákat vagy rendelkezésre álló egyéb információkat – felhasználjanak, amelyek alapján vélelmezhető a feltételezett megkülönböztetés. Ez lehetővé tenné a nemi alapú béregyenlőtlenségek hatékonyabb kezelését a nemi szegregáció jellemezte ágazatokban és szakmákban, különösen a nők által dominált ágazatokban, például az ápolási-gondozási ágazatban. |
| --- | --- |

(28)

Az érvényes összehasonlítási alap meghatározása fontos paraméter annak megállapítása szempontjából, hogy a munka egyenlő értékűnek tekinthető-e. Lehetővé teszi a munkavállaló számára annak bizonyítását, hogy kedvezőtlenebb bánásmódban részesült, mint egy eltérő nemhez tartozó, egyenlő vagy egyenlő értékű munkát végző összehasonlítható személy. Azokban az esetekben, amikor nem áll rendelkezése valódi összehasonlítási alap, a közvetlen és a közvetett megkülönböztetésnek a 2006/54/EK irányelvben szereplő fogalommeghatározásából eredő fejleményekre építve lehetővé kell tenni egy összehasonlítási alapként szolgáló hipotetikus személy használatát, amelynek segítségével a munkavállaló bizonyíthatja, hogy nem bántak vele ugyanúgy, mint ahogyan egy más nembeli, összehasonlítható alapként szolgáló hipotetikus személlyel bántak volna. Ez elhárítana egy jelentős akadályt, amellyel a nemi alapú bérdiszkrimináció potenciális elszenvedői szembekerülnek, különösen a nemek szerint erősen szegregált munkaerőpiacokon, ahol az a követelmény, hogy ellenkező nembeli összehasonlítási alapot kell találni, szinte lehetetlenné teszi az egyenlő díjazással kapcsolatos kereset benyújtását.

Emellett a munkavállalókat nem szabad megakadályozni abban, hogy más olyan tényeket – például statisztikákat vagy rendelkezésre álló egyéb információkat – felhasználjanak, amelyek alapján vélelmezhető a feltételezett megkülönböztetés. Ez lehetővé tenné a nemi alapú béregyenlőtlenségek hatékonyabb kezelését a nemi szegregáció jellemezte ágazatokban és szakmákban, különösen a nők által dominált ágazatokban, például az ápolási-gondozási ágazatban.

| (29) | A Bíróság pontosította, hogy annak megállapításához, hogy a munkavállalók összehasonlítható helyzetben vannak-e, az összehasonlítás nem feltétlenül korlátozódik azokra a helyzetekre, amelyekben a férfiak és a nők ugyanazon munkáltatónál dolgoznak (9). A munkavállalók akkor is összehasonlítható helyzetben lehetnek, ha nem ugyanannál a munkáltatónál dolgoznak, amennyiben a díjazási feltételek egyetlen, az e feltételeket meghatározó forrásnak tulajdoníthatók, és amennyiben ezek a feltételek azonosak és összehasonlíthatók. Ilyen helyzet állhat fenn akkor, ha a releváns díjazási feltételeket törvényi rendelkezések vagy több munkáltatóra alkalmazandó megállapodások szabályozzák, vagy ha ezeket a feltételeket egy holdingtársaságon vagy konglomerátumon belül egynél több szervezet vagy vállalkozás számára központilag határozzák meg. A Bíróság továbbá pontosította, hogy az összehasonlítás nem korlátozódik a felperessel egyidejűleg foglalkoztatott munkavállalókra (10). Ezenkívül a tényleges értékelés elvégzésekor el kell ismerni, hogy a bérkülönbség olyan tényezőkkel is magyarázható lehet, amelyek a nemtől függetlenek. |
| --- | --- |

(29)

A Bíróság pontosította, hogy annak megállapításához, hogy a munkavállalók összehasonlítható helyzetben vannak-e, az összehasonlítás nem feltétlenül korlátozódik azokra a helyzetekre, amelyekben a férfiak és a nők ugyanazon munkáltatónál dolgoznak (9). A munkavállalók akkor is összehasonlítható helyzetben lehetnek, ha nem ugyanannál a munkáltatónál dolgoznak, amennyiben a díjazási feltételek egyetlen, az e feltételeket meghatározó forrásnak tulajdoníthatók, és amennyiben ezek a feltételek azonosak és összehasonlíthatók. Ilyen helyzet állhat fenn akkor, ha a releváns díjazási feltételeket törvényi rendelkezések vagy több munkáltatóra alkalmazandó megállapodások szabályozzák, vagy ha ezeket a feltételeket egy holdingtársaságon vagy konglomerátumon belül egynél több szervezet vagy vállalkozás számára központilag határozzák meg. A Bíróság továbbá pontosította, hogy az összehasonlítás nem korlátozódik a felperessel egyidejűleg foglalkoztatott munkavállalókra (10). Ezenkívül a tényleges értékelés elvégzésekor el kell ismerni, hogy a bérkülönbség olyan tényezőkkel is magyarázható lehet, amelyek a nemtől függetlenek.

| (30) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy olyan képzés, valamint konkrét eszközök és módszertanok álljanak rendelkezésre, amelyek támogatással és iránymutatással szolgálnak a munkáltatók számára annak értékelése során, hogy mi minősül egyenlő értékű munkának. Ez várhatóan megkönnyíti az említett fogalom alkalmazását, különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások számára. Lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok – a nemzeti jog, a kollektív szerződések és/vagy a gyakorlatok figyelembevételével – a konkrét eszközök és módszertanok kidolgozásával a szociális partnereket bízhassák meg, vagy azokat a szociális partnerekkel együttműködésben, velük konzultálva vagy a velük folytatott konzultációt követően dolgozhassák ki. |
| --- | --- |

(30)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy olyan képzés, valamint konkrét eszközök és módszertanok álljanak rendelkezésre, amelyek támogatással és iránymutatással szolgálnak a munkáltatók számára annak értékelése során, hogy mi minősül egyenlő értékű munkának. Ez várhatóan megkönnyíti az említett fogalom alkalmazását, különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások számára. Lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok – a nemzeti jog, a kollektív szerződések és/vagy a gyakorlatok figyelembevételével – a konkrét eszközök és módszertanok kidolgozásával a szociális partnereket bízhassák meg, vagy azokat a szociális partnerekkel együttműködésben, velük konzultálva vagy a velük folytatott konzultációt követően dolgozhassák ki.

| (31) | A munkakör-besorolási és -értékelési rendszerek nemi szempontból nem semleges módon történő alkalmazása – különösen, ha hagyományos nemi sztereotípiákat feltételeznek – nemi alapú bérdiszkriminációhoz vezethet. Ebben az esetben ezek a rendszerek hozzájárulnak a bérkülönbséghez, és állandósítják azt azáltal, hogy a férfiak és nők által dominált állásokat eltérően értékelik olyan helyzetekben, amikor az elvégzett munka értéke egyenlő. Ahol azonban nemi szempontból semleges munkakör-értékelési és -besorolási rendszereket alkalmaznak, azok hatékonyan képesek létrehozni egy átlátható bérezési rendszert, és hozzájárulnak a nemi alapon történő közvetlen vagy közvetett megkülönböztetés kizárásához. Kimutatják a jellemzően nők által végzett munkák alulértékeléséhez kapcsolódó közvetett bérdiszkriminációt. Ezt úgy érik el, hogy mérik és összehasonlítják azokat az álláshelyeket, amelyek tartalma eltérő, de egyenlő értékű, és így támogatják az egyenlő díjazás elvét. |
| --- | --- |

(31)

A munkakör-besorolási és -értékelési rendszerek nemi szempontból nem semleges módon történő alkalmazása – különösen, ha hagyományos nemi sztereotípiákat feltételeznek – nemi alapú bérdiszkriminációhoz vezethet. Ebben az esetben ezek a rendszerek hozzájárulnak a bérkülönbséghez, és állandósítják azt azáltal, hogy a férfiak és nők által dominált állásokat eltérően értékelik olyan helyzetekben, amikor az elvégzett munka értéke egyenlő. Ahol azonban nemi szempontból semleges munkakör-értékelési és -besorolási rendszereket alkalmaznak, azok hatékonyan képesek létrehozni egy átlátható bérezési rendszert, és hozzájárulnak a nemi alapon történő közvetlen vagy közvetett megkülönböztetés kizárásához. Kimutatják a jellemzően nők által végzett munkák alulértékeléséhez kapcsolódó közvetett bérdiszkriminációt. Ezt úgy érik el, hogy mérik és összehasonlítják azokat az álláshelyeket, amelyek tartalma eltérő, de egyenlő értékű, és így támogatják az egyenlő díjazás elvét.

| (32) | Ha nem áll rendelkezésre információ egy pozíció tervezett bérezési sávjáról, az információs aszimmetriát eredményez, amely korlátozza az állásokra pályázók alkupozícióját. Az átláthatóság biztosításának lehetővé kell tennie a leendő munkavállalók számára, hogy megalapozott döntést hozzanak a várható fizetésről anélkül, hogy az bármilyen módon korlátozná a munkaadó vagy a munkavállaló alkupozícióját abban a tekintetben, hogy akár a jelzett tartományon kívül eső fizetésről állapodjon meg. Az átláthatóság emellett kifejezett, nemi alapú részrehajlástól mentes alapot biztosítana a bérmegállapításhoz, és megszüntetné a díjazás alulértékelését a készségekhez és tapasztalatokhoz képest. Az átláthatóság elősegítené az interszekcionális megkülönböztetés problémájának kezelését is, amennyiben az átláthatatlan bérmegállapítások több megkülönböztetési alapon is lehetővé teszik a diszkriminatív gyakorlatokat. Az állásokra pályázóknak az állásinterjú előtt vagy – ha az nem lehetséges – bármely munkaszerződés megkötése előtt tájékoztatást kell kapniuk a kezdeti díjazásról, vagy annak sávjáról oly módon, hogy biztosított legyen a díjazásról való megalapozott és átlátható tárgyalás, például nyilvánosan közzétett álláshirdetés útján. A tájékoztatást a munkáltatónak kell megadnia, vagy más formában, például a szociális partnereken keresztül kell biztosítani. |
| --- | --- |

(32)

Ha nem áll rendelkezésre információ egy pozíció tervezett bérezési sávjáról, az információs aszimmetriát eredményez, amely korlátozza az állásokra pályázók alkupozícióját. Az átláthatóság biztosításának lehetővé kell tennie a leendő munkavállalók számára, hogy megalapozott döntést hozzanak a várható fizetésről anélkül, hogy az bármilyen módon korlátozná a munkaadó vagy a munkavállaló alkupozícióját abban a tekintetben, hogy akár a jelzett tartományon kívül eső fizetésről állapodjon meg. Az átláthatóság emellett kifejezett, nemi alapú részrehajlástól mentes alapot biztosítana a bérmegállapításhoz, és megszüntetné a díjazás alulértékelését a készségekhez és tapasztalatokhoz képest. Az átláthatóság elősegítené az interszekcionális megkülönböztetés problémájának kezelését is, amennyiben az átláthatatlan bérmegállapítások több megkülönböztetési alapon is lehetővé teszik a diszkriminatív gyakorlatokat. Az állásokra pályázóknak az állásinterjú előtt vagy – ha az nem lehetséges – bármely munkaszerződés megkötése előtt tájékoztatást kell kapniuk a kezdeti díjazásról, vagy annak sávjáról oly módon, hogy biztosított legyen a díjazásról való megalapozott és átlátható tárgyalás, például nyilvánosan közzétett álláshirdetés útján. A tájékoztatást a munkáltatónak kell megadnia, vagy más formában, például a szociális partnereken keresztül kell biztosítani.

| (33) | Annak érdekében, hogy elejét lehessen venni az egyes munkavállalókra az idők során hatással lévő, nemek közötti bérkülönbség állandósulásának, a munkáltatóknak biztosítaniuk kell, hogy az álláshirdetések és az álláshelyek megnevezései nemi szempontból semlegesek legyenek, és hogy a munkaerő-felvételi eljárásokat megkülönböztetéstől mentesen irányítsák annak érdekében, hogy ne ássák alá az egyenlő díjazáshoz való jogot. Helyénvaló, hogy a munkáltatók ne kérdezhessenek rá az állásra pályázó aktuális és korábbi díjazására, és ne kísérelhessenek meg proakítv módon erre vonatkozó információt szerezni. |
| --- | --- |

(33)

Annak érdekében, hogy elejét lehessen venni az egyes munkavállalókra az idők során hatással lévő, nemek közötti bérkülönbség állandósulásának, a munkáltatóknak biztosítaniuk kell, hogy az álláshirdetések és az álláshelyek megnevezései nemi szempontból semlegesek legyenek, és hogy a munkaerő-felvételi eljárásokat megkülönböztetéstől mentesen irányítsák annak érdekében, hogy ne ássák alá az egyenlő díjazáshoz való jogot. Helyénvaló, hogy a munkáltatók ne kérdezhessenek rá az állásra pályázó aktuális és korábbi díjazására, és ne kísérelhessenek meg proakítv módon erre vonatkozó információt szerezni.

| (34) | A bérek átláthatóságára irányuló intézkedéseknek védeniük kell a munkavállalóknak az egyenlő díjazáshoz fűződő jogát, ugyanakkor a lehető legnagyobb mértékben korlátozniuk kell a munkáltatók költségeit és adminisztratív terheit, különös figyelmet fordítva a mikro-, kis- és középvállalkozásokra. Adott esetben az intézkedéseket a munkáltatók méretéhez kell igazítani, figyelembe véve a munkáltatók munkavállalóinak létszámát. A munkáltatók által foglalkoztatott munkavállalók annak kritériumaként alkalmazandó száma, hogy egy munkáltató az ezen irányelvben említett bérjelentés hatálya alá tartozik-e, a mikro-, kis- és középvállalkozásokról szóló 2003/361/EK bizottsági ajánlás (11) figyelembevételével kerül meghatározásra. |
| --- | --- |

(34)

A bérek átláthatóságára irányuló intézkedéseknek védeniük kell a munkavállalóknak az egyenlő díjazáshoz fűződő jogát, ugyanakkor a lehető legnagyobb mértékben korlátozniuk kell a munkáltatók költségeit és adminisztratív terheit, különös figyelmet fordítva a mikro-, kis- és középvállalkozásokra. Adott esetben az intézkedéseket a munkáltatók méretéhez kell igazítani, figyelembe véve a munkáltatók munkavállalóinak létszámát. A munkáltatók által foglalkoztatott munkavállalók annak kritériumaként alkalmazandó száma, hogy egy munkáltató az ezen irányelvben említett bérjelentés hatálya alá tartozik-e, a mikro-, kis- és középvállalkozásokról szóló 2003/361/EK bizottsági ajánlás (11) figyelembevételével kerül meghatározásra.

| (35) | A munkáltatóknak hozzáférhetővé kell tenniük a munkavállalók számára a bérszintek és a bérnövekedés meghatározásához használt kritériumokat. A bérnövekedés a munkavállaló magasabb bérszintre lépésének folyamatára utal. A bérnövekedéshez kapcsolódó kritériumok közé tartozhat többek között az egyéni teljesítmény, a készségfejlesztés és a munkáltatónál munkaviszonyban eltöltött idő. E kötelezettség végrehajtása során a tagállamoknak kiemelt figyelmet kell fordítaniuk annak elkerülésére, hogy a mikro- és kisvállalkozásokra túlzott adminisztratív terhek nehezedjenek. Azt is lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy – könnyítő intézkedésként – kész sablonokat bocsássanak a mikro- és kisvállalkozások rendelkezésre, ezáltal segítve őket a kötelezettségnek való megfelelésben. Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy mentesítsék a mikro- és kisvállalkozás formájában működő munkáltatókat a bérnövekedéssel kapcsolatos kötelezettség alól, például azáltal, hogy lehetővé teszik számukra, hogy a munkavállalók kérésére a rendelkezésükre bocsássák a bérnövekedési kritériumokat. |
| --- | --- |

(35)

A munkáltatóknak hozzáférhetővé kell tenniük a munkavállalók számára a bérszintek és a bérnövekedés meghatározásához használt kritériumokat. A bérnövekedés a munkavállaló magasabb bérszintre lépésének folyamatára utal. A bérnövekedéshez kapcsolódó kritériumok közé tartozhat többek között az egyéni teljesítmény, a készségfejlesztés és a munkáltatónál munkaviszonyban eltöltött idő. E kötelezettség végrehajtása során a tagállamoknak kiemelt figyelmet kell fordítaniuk annak elkerülésére, hogy a mikro- és kisvállalkozásokra túlzott adminisztratív terhek nehezedjenek. Azt is lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy – könnyítő intézkedésként – kész sablonokat bocsássanak a mikro- és kisvállalkozások rendelkezésre, ezáltal segítve őket a kötelezettségnek való megfelelésben. Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy mentesítsék a mikro- és kisvállalkozás formájában működő munkáltatókat a bérnövekedéssel kapcsolatos kötelezettség alól, például azáltal, hogy lehetővé teszik számukra, hogy a munkavállalók kérésére a rendelkezésükre bocsássák a bérnövekedési kritériumokat.

| (36) | Minden munkavállaló számára biztosítani kell a jogot arra, hogy kérésre tájékoztatást kapjon saját bérszintjéről és az övékével azonos munkát vagy egyenlő értékű munkát végző munkavállalók átlagos bérszintjéről, nemek szerinti bontásban. Arra is lehetőséget kell biztosítani számukra, hogy az információkat a munkavállalói képviselőiken vagy egy egyenlőséggel foglalkozó testületen keresztül kapják meg. A munkáltatóknak évente tájékoztatniuk kell a munkavállalókat e jogukról, valamint az e jog gyakorlása érdekében teendő lépésekről. A munkáltatók dönthetnek úgy, hogy saját kezdeményezésükre nyújtanak ilyen tájékoztatást, anélkül, hogy a munkavállalóknak ezt kérniük kellene. |
| --- | --- |

(36)

Minden munkavállaló számára biztosítani kell a jogot arra, hogy kérésre tájékoztatást kapjon saját bérszintjéről és az övékével azonos munkát vagy egyenlő értékű munkát végző munkavállalók átlagos bérszintjéről, nemek szerinti bontásban. Arra is lehetőséget kell biztosítani számukra, hogy az információkat a munkavállalói képviselőiken vagy egy egyenlőséggel foglalkozó testületen keresztül kapják meg. A munkáltatóknak évente tájékoztatniuk kell a munkavállalókat e jogukról, valamint az e jog gyakorlása érdekében teendő lépésekről. A munkáltatók dönthetnek úgy, hogy saját kezdeményezésükre nyújtanak ilyen tájékoztatást, anélkül, hogy a munkavállalóknak ezt kérniük kellene.

| (37) | Ezen irányelvnek biztosítania kell, hogy a fogyatékossággal élő személyek megfelelőképp hozzájussanak ahhoz a tájékoztatáshoz, amelyet az irányelv alapján az állásokra pályázók és a munkavállalók számára nyújtani kell. E tájékoztatást az említett személyek számára a fogyatékosságuk figyelembevételével kell megadni, olyan formátumban, valamint olyan megfelelő támogatási formát és segítséget biztosítva, amellyel garantálni lehet, hogy megkapják és megértik a tájékoztatást. Ide tartozhat a tájékoztatás érthető, az említett személyek számára érzékelhető módon való nyújtása, megfelelő méretű betűtípusokkal, elegendő kontrasztot használva vagy más, a fogyatékosságuknak megfelelő formátumot alkalmazva. Adott esetben alkalmazni kell az (EU) 2016/2102 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (12). |
| --- | --- |

(37)

Ezen irányelvnek biztosítania kell, hogy a fogyatékossággal élő személyek megfelelőképp hozzájussanak ahhoz a tájékoztatáshoz, amelyet az irányelv alapján az állásokra pályázók és a munkavállalók számára nyújtani kell. E tájékoztatást az említett személyek számára a fogyatékosságuk figyelembevételével kell megadni, olyan formátumban, valamint olyan megfelelő támogatási formát és segítséget biztosítva, amellyel garantálni lehet, hogy megkapják és megértik a tájékoztatást. Ide tartozhat a tájékoztatás érthető, az említett személyek számára érzékelhető módon való nyújtása, megfelelő méretű betűtípusokkal, elegendő kontrasztot használva vagy más, a fogyatékosságuknak megfelelő formátumot alkalmazva. Adott esetben alkalmazni kell az (EU) 2016/2102 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (12).

| (38) | A legalább 100 munkavállalót foglalkoztató munkáltatóknak az ezen irányelvben meghatározottak szerint rendszeresen jelentést kell tenniük a bérekről. Ezt az információt a tagállamok ellenőrző szerveinek megfelelő és átlátható módon közzé kell tenniük. A munkáltatók közzétehetik az említett jelentéseket a honlapjukon vagy más módon is nyilvánosan elérhetővé tehetik, például beépíthetik ezeket az információkat a vezetés beszámolójába, vagy adott esetben a vezetés által a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) alapján készített beszámolóba. Az említett irányelv követelményeinek hatálya alá tartozó munkáltatók dönthetnek úgy, hogy a munkavállalókkal kapcsolatos egyéb kérdésekkel együtt a bérekről is a vezetés beszámolójában számolnak be. Annak érdekében, hogy maximalizálni lehessen a munkavállalók bérének átláthatóságát, a tagállamok növelhetik a jelentéstétel gyakoriságát vagy a 100 főnél kevesebb munkavállalót foglalkoztató munkáltatók számára is kötelezővé tehetik a bérekre vonatkozó rendszeres jelentéstételt. |
| --- | --- |

(38)

A legalább 100 munkavállalót foglalkoztató munkáltatóknak az ezen irányelvben meghatározottak szerint rendszeresen jelentést kell tenniük a bérekről. Ezt az információt a tagállamok ellenőrző szerveinek megfelelő és átlátható módon közzé kell tenniük. A munkáltatók közzétehetik az említett jelentéseket a honlapjukon vagy más módon is nyilvánosan elérhetővé tehetik, például beépíthetik ezeket az információkat a vezetés beszámolójába, vagy adott esetben a vezetés által a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) alapján készített beszámolóba. Az említett irányelv követelményeinek hatálya alá tartozó munkáltatók dönthetnek úgy, hogy a munkavállalókkal kapcsolatos egyéb kérdésekkel együtt a bérekről is a vezetés beszámolójában számolnak be. Annak érdekében, hogy maximalizálni lehessen a munkavállalók bérének átláthatóságát, a tagállamok növelhetik a jelentéstétel gyakoriságát vagy a 100 főnél kevesebb munkavállalót foglalkoztató munkáltatók számára is kötelezővé tehetik a bérekre vonatkozó rendszeres jelentéstételt.

| (39) | A bérrel kapcsolatos jelentéstételnek lehetővé kell tennie, hogy a munkáltatók értékeljék és nyomon kövessék bérstruktúrájukat és -politikáikat, és így proaktív módon megfelelhessenek az egyenlő díjazás elvének. A jelentéstétel és a közös bérértékelések hozzájárulnak a bérstruktúrákban megnyilvánuló nemi alapú elfogultsággal és a bérdiszkriminációval kapcsolatos tudatosság növeléséhez, valamint ezen elfogultság és diszkrimináció hatékony és rendszerszintű kezeléséhez, ezáltal az ugyanazon munkáltató által foglalkoztatott valamennyi munkavállaló javát szolgálva. Ugyanakkor a nemekre lebontott adatoknak segíteniük kell az illetékes hatóságokat, a munkavállalói képviselőket és más érdekelt feleket abban, hogy figyelemmel kísérhessék a nemek közötti bérkülönbséget az ágazatokon átívelően (horizontális szegregáció) és a beosztásokon átívelően (vertikális szegregáció) egyaránt. Előfordulhat, hogy a munkáltatók a közzétett adatokhoz magyarázatot kívánnak fűzni a nemek közötti bérkülönbségekkel vagy bérkülönbséggel kapcsolatban. Amennyiben a női és férfi munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért kapott átlagos bérében mutatkozó különbözőségeket nem indokolják objektív és nemi szempontból semleges tényezők, a munkáltatónak intézkedéseket kell hoznia az egyenlőtlenségek megszüntetése érdekében. |
| --- | --- |

(39)

A bérrel kapcsolatos jelentéstételnek lehetővé kell tennie, hogy a munkáltatók értékeljék és nyomon kövessék bérstruktúrájukat és -politikáikat, és így proaktív módon megfelelhessenek az egyenlő díjazás elvének. A jelentéstétel és a közös bérértékelések hozzájárulnak a bérstruktúrákban megnyilvánuló nemi alapú elfogultsággal és a bérdiszkriminációval kapcsolatos tudatosság növeléséhez, valamint ezen elfogultság és diszkrimináció hatékony és rendszerszintű kezeléséhez, ezáltal az ugyanazon munkáltató által foglalkoztatott valamennyi munkavállaló javát szolgálva. Ugyanakkor a nemekre lebontott adatoknak segíteniük kell az illetékes hatóságokat, a munkavállalói képviselőket és más érdekelt feleket abban, hogy figyelemmel kísérhessék a nemek közötti bérkülönbséget az ágazatokon átívelően (horizontális szegregáció) és a beosztásokon átívelően (vertikális szegregáció) egyaránt. Előfordulhat, hogy a munkáltatók a közzétett adatokhoz magyarázatot kívánnak fűzni a nemek közötti bérkülönbségekkel vagy bérkülönbséggel kapcsolatban. Amennyiben a női és férfi munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért kapott átlagos bérében mutatkozó különbözőségeket nem indokolják objektív és nemi szempontból semleges tényezők, a munkáltatónak intézkedéseket kell hoznia az egyenlőtlenségek megszüntetése érdekében.

| (40) | A munkáltatók terheinek csökkentése céljából a tagállamok a nemzeti közigazgatási szerveiken keresztül összegyűjthetik és összekapcsolhatják a szükséges adatokat, lehetővé téve a női és férfi munkavállalók közötti bérkülönbség munkáltatónkénti kiszámítását. Az ilyen adatgyűjtés szükségessé teheti több közigazgatási szerv, például az adózási és a társadalombiztosítási hivatalok adatainak összekapcsolását, és akkor válhat lehetségessé, ha rendelkezésre állnak a munkáltatók vállalati vagy szervezeti szintű adatai és a munkavállalók egyéni szintű adatai – köztük a pénzbeli és természetbeni juttatásokra vonatkozó adatok – egymáshoz rendelését lehetővé tévő adminisztratív adatok. A tagállamok az említett információkat nemcsak az ezen irányelv szerinti bérjelentési kötelezettség hatálya alá tartozó munkáltatók, hanem azon munkáltatók vonatkozásában is összegyűjthetik, amelyekre nem vonatkozik ez a kötelezettség, de önkéntes alapon jelentést tesznek. Az előírt információk tagállamok általi közzétételének ki kell váltania azon munkáltatók bérjelentési kötelezettségét, amelyekre az adminisztratív adatok vonatkoznak, feltéve, hogy a jelentéstételi kötelezettség által célzott eredmény teljesül. |
| --- | --- |

(40)

A munkáltatók terheinek csökkentése céljából a tagállamok a nemzeti közigazgatási szerveiken keresztül összegyűjthetik és összekapcsolhatják a szükséges adatokat, lehetővé téve a női és férfi munkavállalók közötti bérkülönbség munkáltatónkénti kiszámítását. Az ilyen adatgyűjtés szükségessé teheti több közigazgatási szerv, például az adózási és a társadalombiztosítási hivatalok adatainak összekapcsolását, és akkor válhat lehetségessé, ha rendelkezésre állnak a munkáltatók vállalati vagy szervezeti szintű adatai és a munkavállalók egyéni szintű adatai – köztük a pénzbeli és természetbeni juttatásokra vonatkozó adatok – egymáshoz rendelését lehetővé tévő adminisztratív adatok. A tagállamok az említett információkat nemcsak az ezen irányelv szerinti bérjelentési kötelezettség hatálya alá tartozó munkáltatók, hanem azon munkáltatók vonatkozásában is összegyűjthetik, amelyekre nem vonatkozik ez a kötelezettség, de önkéntes alapon jelentést tesznek. Az előírt információk tagállamok általi közzétételének ki kell váltania azon munkáltatók bérjelentési kötelezettségét, amelyekre az adminisztratív adatok vonatkoznak, feltéve, hogy a jelentéstételi kötelezettség által célzott eredmény teljesül.

| (41) | Annak érdekében, hogy a nemek közötti bérkülönbségre vonatkozó szervezeti szintű információk széles körben hozzáférhetők legyenek, a tagállamoknak az ezen irányelv alapján kijelölt ellenőrző szervet meg kell bízniuk a munkáltatóktól kapott, a bérkülönbségre vonatkozó adatok anélkül történő összeállításával, hogy további terhet rónának a munkáltatókra. Az ellenőrző szervnek nyilvánosságra kell hoznia az említett adatokat, többek között oly módon, hogy azokat közzéteszi egy könnyen hozzáférhető honlapon, lehetővé téve az érintett tagállam egyes munkáltatóira, ágazataira és régióira vonatkozó adatok összehasonlítását. |
| --- | --- |

(41)

Annak érdekében, hogy a nemek közötti bérkülönbségre vonatkozó szervezeti szintű információk széles körben hozzáférhetők legyenek, a tagállamoknak az ezen irányelv alapján kijelölt ellenőrző szervet meg kell bízniuk a munkáltatóktól kapott, a bérkülönbségre vonatkozó adatok anélkül történő összeállításával, hogy további terhet rónának a munkáltatókra. Az ellenőrző szervnek nyilvánosságra kell hoznia az említett adatokat, többek között oly módon, hogy azokat közzéteszi egy könnyen hozzáférhető honlapon, lehetővé téve az érintett tagállam egyes munkáltatóira, ágazataira és régióira vonatkozó adatok összehasonlítását.

| (42) | Az ezen irányelvben meghatározott jogokkal és kötelezettségekkel kapcsolatos bevált gyakorlatok alkalmazásának előmozdítása érdekében a tagállamok – például bértranszparencia-címke odaítélésével – elismerhetik azon munkáltatók erőfeszítéseit, amelyek nem tartoznak az ezen irányelvben meghatározott jelentéstételi követelmények hatálya alá, ám önkéntes alapon jelentést tesznek a bérekről. |
| --- | --- |

(42)

Az ezen irányelvben meghatározott jogokkal és kötelezettségekkel kapcsolatos bevált gyakorlatok alkalmazásának előmozdítása érdekében a tagállamok – például bértranszparencia-címke odaítélésével – elismerhetik azon munkáltatók erőfeszítéseit, amelyek nem tartoznak az ezen irányelvben meghatározott jelentéstételi követelmények hatálya alá, ám önkéntes alapon jelentést tesznek a bérekről.

| (43) | A közös bérértékeléseknek maguk után kell vonniuk a legalább 100 munkavállalót foglalkoztató olyan szervezetek bérstruktúráinak felülvizsgálatát és módosítását, amelyeknél béregyenlőtlenség mutatkozik. A közös bérértékeléseket akkor kell elvégezni, ha a munkáltatók és az érintett munkavállalói képviselők nem értenek egyet abban, hogy a női és férfi munkavállalók átlagos bérszintje közötti, legalább 5 %-os különbség egy adott munkavállalói kategóriában objektív és nemi szempontból semleges tényezőkkel indokolható, ha a munkáltató nem nyújt ilyen indokolást, vagy ha a munkáltató a bérjelentés benyújtásának időpontját követő hat hónapon belül nem orvosolta a bérszintek közötti ilyen különbséget. A közös bérértékelést a munkáltatóknak kell elvégezniük a munkavállalói képviselőkkel együttműködve. Amennyiben nincsenek munkavállalói képviselők, a munkavállalóknak képviselőket kell kijelölniük a közös bérértékelések elvégzése céljára. A közös bérértékelésnek észszerű időtartamon belül a nemi alapú bérdiszkrimináció felszámolásához kell vezetnie, mégpedig korrekciós intézkedések elfogadása révén. |
| --- | --- |

(43)

A közös bérértékeléseknek maguk után kell vonniuk a legalább 100 munkavállalót foglalkoztató olyan szervezetek bérstruktúráinak felülvizsgálatát és módosítását, amelyeknél béregyenlőtlenség mutatkozik. A közös bérértékeléseket akkor kell elvégezni, ha a munkáltatók és az érintett munkavállalói képviselők nem értenek egyet abban, hogy a női és férfi munkavállalók átlagos bérszintje közötti, legalább 5 %-os különbség egy adott munkavállalói kategóriában objektív és nemi szempontból semleges tényezőkkel indokolható, ha a munkáltató nem nyújt ilyen indokolást, vagy ha a munkáltató a bérjelentés benyújtásának időpontját követő hat hónapon belül nem orvosolta a bérszintek közötti ilyen különbséget. A közös bérértékelést a munkáltatóknak kell elvégezniük a munkavállalói képviselőkkel együttműködve. Amennyiben nincsenek munkavállalói képviselők, a munkavállalóknak képviselőket kell kijelölniük a közös bérértékelések elvégzése céljára. A közös bérértékelésnek észszerű időtartamon belül a nemi alapú bérdiszkrimináció felszámolásához kell vezetnie, mégpedig korrekciós intézkedések elfogadása révén.

| (44) | Az információk ezen irányelv szerinti kezelése vagy közzététele során meg kell felelni az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (14). Konkrét biztosítékokat kell bevezetni annak megakadályozására, hogy egy azonosítható munkavállaló adatait – közvetlenül vagy közvetve – közzétegyék. A munkavállalók nem akadályozhatók meg abban, hogy az egyenlő díjazás elvének érvényesítése céljából önkéntesen közzétegyék a bérüket. |
| --- | --- |

(44)

Az információk ezen irányelv szerinti kezelése vagy közzététele során meg kell felelni az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (14). Konkrét biztosítékokat kell bevezetni annak megakadályozására, hogy egy azonosítható munkavállaló adatait – közvetlenül vagy közvetve – közzétegyék. A munkavállalók nem akadályozhatók meg abban, hogy az egyenlő díjazás elvének érvényesítése céljából önkéntesen közzétegyék a bérüket.

| (45) | Fontos, hogy a kollektív tárgyalások során a szociális partnerek megvitassák az egyenlő díjazással kapcsolatos kérdéseket, és különös figyelmet fordítsanak azokra. Tiszteletben kell tartani a nemzeti szociális párbeszéd és kollektív tárgyalási rendszerek eltérő jellemzőit az Unióban, a szociális partnerek autonómiáját és szerződési szabadságát, valamint abbéli minőségüket, hogy a munkavállalók és a munkáltatók képviselőiként járjanak el. Ezért a tagállamoknak nemzeti rendszerükkel és gyakorlatukkal összhangban megfelelő intézkedéseket kell hozniuk annak érdekében, hogy arra ösztönözzék a szociális partnereket, hogy kellő figyelmet fordítsanak az egyenlő díjazással kapcsolatos kérdésekre; ebbe beletartozhatnak a kollektív tárgyalások megfelelő szintjén folytatott megbeszélések, az érintett ügyekkel kapcsolatos kollektív tárgyalások ösztönzésére és az ilyen tárgyalásokhoz való jog gyakorlása előtt álló indokolatlan akadályok felszámolására irányuló intézkedések, valamint a nemi szempontból semleges munkakör-értékelési és -besorolási rendszerek kialakítása. |
| --- | --- |

(45)

Fontos, hogy a kollektív tárgyalások során a szociális partnerek megvitassák az egyenlő díjazással kapcsolatos kérdéseket, és különös figyelmet fordítsanak azokra. Tiszteletben kell tartani a nemzeti szociális párbeszéd és kollektív tárgyalási rendszerek eltérő jellemzőit az Unióban, a szociális partnerek autonómiáját és szerződési szabadságát, valamint abbéli minőségüket, hogy a munkavállalók és a munkáltatók képviselőiként járjanak el. Ezért a tagállamoknak nemzeti rendszerükkel és gyakorlatukkal összhangban megfelelő intézkedéseket kell hozniuk annak érdekében, hogy arra ösztönözzék a szociális partnereket, hogy kellő figyelmet fordítsanak az egyenlő díjazással kapcsolatos kérdésekre; ebbe beletartozhatnak a kollektív tárgyalások megfelelő szintjén folytatott megbeszélések, az érintett ügyekkel kapcsolatos kollektív tárgyalások ösztönzésére és az ilyen tárgyalásokhoz való jog gyakorlása előtt álló indokolatlan akadályok felszámolására irányuló intézkedések, valamint a nemi szempontból semleges munkakör-értékelési és -besorolási rendszerek kialakítása.

| (46) | Minden munkavállaló számára rendelkezésre kell állniuk a szükséges eljárásoknak ahhoz, hogy könnyebben érvényesíthessék az igazságszolgáltatáshoz való jogukat. A békéltetés alkalmazását vagy egy egyenlőséggel foglalkozó testület beavatkozását kötelezővé tevő, ösztönző vagy szankciókhoz kötő nemzeti jogszabályok nem akadályozhatják meg a feleket azon joguk gyakorlásában, hogy bírósághoz forduljanak. |
| --- | --- |

(46)

Minden munkavállaló számára rendelkezésre kell állniuk a szükséges eljárásoknak ahhoz, hogy könnyebben érvényesíthessék az igazságszolgáltatáshoz való jogukat. A békéltetés alkalmazását vagy egy egyenlőséggel foglalkozó testület beavatkozását kötelezővé tevő, ösztönző vagy szankciókhoz kötő nemzeti jogszabályok nem akadályozhatják meg a feleket azon joguk gyakorlásában, hogy bírósághoz forduljanak.

| (47) | Az egyenlőséggel foglalkozó testületeknek a más érdekelt felek melletti bevonása fontos szerepet játszik az egyenlő díjazás elvének tényleges alkalmazásában. Az egyenlőséggel foglalkozó nemzeti testületek hatásköreinek és megbízatásainak ezért megfelelőnek kell lenniük ahhoz, hogy teljes mértékben lefedjék a nemi alapú bérdiszkriminációt, beleértve a bérek átláthatóságát vagy az ezen irányelvben megállapított bármely más jogot és kötelezettséget is. Azon eljárási és költségekkel kapcsolatos akadályok leküzdése érdekében, amelyekkel azok a munkavállalók szembesülnek, akik gyakorolni kívánják az egyenlő díjazáshoz fűződő jogukat, lehetővé kell tenni, hogy az egyenlőséggel foglalkozó testületek, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség biztosításában érdekelt egyesületek, szervezetek és munkavállalói képviselők vagy más jogi személyek képviselhessék az egyéneket. Lehetővé kell tenni számukra, hogy a munkavállalók nevében vagy őket támogatva segítséget nyújtsanak, ami lehetővé tenné a hátrányos megkülönböztetést elszenvedő munkavállalók számára, hogy hatékonyan indítsanak keresetet a jogaikat és az egyenlő díjazás elvét érintő feltételezett jogsértésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(47)

Az egyenlőséggel foglalkozó testületeknek a más érdekelt felek melletti bevonása fontos szerepet játszik az egyenlő díjazás elvének tényleges alkalmazásában. Az egyenlőséggel foglalkozó nemzeti testületek hatásköreinek és megbízatásainak ezért megfelelőnek kell lenniük ahhoz, hogy teljes mértékben lefedjék a nemi alapú bérdiszkriminációt, beleértve a bérek átláthatóságát vagy az ezen irányelvben megállapított bármely más jogot és kötelezettséget is. Azon eljárási és költségekkel kapcsolatos akadályok leküzdése érdekében, amelyekkel azok a munkavállalók szembesülnek, akik gyakorolni kívánják az egyenlő díjazáshoz fűződő jogukat, lehetővé kell tenni, hogy az egyenlőséggel foglalkozó testületek, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség biztosításában érdekelt egyesületek, szervezetek és munkavállalói képviselők vagy más jogi személyek képviselhessék az egyéneket. Lehetővé kell tenni számukra, hogy a munkavállalók nevében vagy őket támogatva segítséget nyújtsanak, ami lehetővé tenné a hátrányos megkülönböztetést elszenvedő munkavállalók számára, hogy hatékonyan indítsanak keresetet a jogaikat és az egyenlő díjazás elvét érintő feltételezett jogsértésekkel kapcsolatban.

| (48) | A több munkavállaló nevében vagy őket támogatva történő keresetindítás lehetővé teszi az olyan eljárások megkönnyítését, amelyekre eljárási és pénzügyi akadályok vagy a viktimizációtól való félelem miatt egyébként nem kerülne sor. Olyan helyzetekben is könnyebbséget jelent, amikor a munkavállalók halmozott, egymástól esetleg nehezen szétválasztható okokon alapuló megkülönböztetéssel kénytelenek szembenézni. A kollektív igényérvényesítés alkalmas arra, hogy feltárj a rendszerszintű megkülönböztetést, és a társadalom egészében jobban láthatóvá tegyék az egyenlő díjazáshoz való jog és a nemek közötti egyenlőség kérdését. A kollektív jogorvoslat lehetősége révén – csoportnyomás generálásával, valamint a munkavállalók tudatosságának és a preventív lépésekre való hajlandóságának növelésével – motiválni lehetne a bérek átláthatóságára irányuló intézkedéseknek való proaktív megfelelést, továbbá kezelni lehetne a bérdiszkrimináció rendszerszintű jellegét. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az egyenlő díjazással kapcsolatos követelésekkel összefüggésben indított bírósági eljárásokban részt vevő munkavállalói képviselők számára képesítési kritériumokat határoznak meg annak biztosítása érdekében, hogy e képviselők megfelelő képesítéssel rendelkezzenek. |
| --- | --- |

(48)

A több munkavállaló nevében vagy őket támogatva történő keresetindítás lehetővé teszi az olyan eljárások megkönnyítését, amelyekre eljárási és pénzügyi akadályok vagy a viktimizációtól való félelem miatt egyébként nem kerülne sor. Olyan helyzetekben is könnyebbséget jelent, amikor a munkavállalók halmozott, egymástól esetleg nehezen szétválasztható okokon alapuló megkülönböztetéssel kénytelenek szembenézni. A kollektív igényérvényesítés alkalmas arra, hogy feltárj a rendszerszintű megkülönböztetést, és a társadalom egészében jobban láthatóvá tegyék az egyenlő díjazáshoz való jog és a nemek közötti egyenlőség kérdését. A kollektív jogorvoslat lehetősége révén – csoportnyomás generálásával, valamint a munkavállalók tudatosságának és a preventív lépésekre való hajlandóságának növelésével – motiválni lehetne a bérek átláthatóságára irányuló intézkedéseknek való proaktív megfelelést, továbbá kezelni lehetne a bérdiszkrimináció rendszerszintű jellegét. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az egyenlő díjazással kapcsolatos követelésekkel összefüggésben indított bírósági eljárásokban részt vevő munkavállalói képviselők számára képesítési kritériumokat határoznak meg annak biztosítása érdekében, hogy e képviselők megfelelő képesítéssel rendelkezzenek.

| (49) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy elegendő forrás álljon az egyenlőséggel foglalkozó testületek rendelkezésére a nemi alapú bérdiszkriminációval kapcsolatos feladataik hatékony és megfelelő ellátásához. Amennyiben több testületet bíznak meg a feladatok ellátásával, a tagállamoknak gondoskodniuk kell a testületek tevékenységeinek megfelelő koordinálásáról. Ebbe a körbe tartozik például az is, hogy a pénzbírságként beszedett összegeket az egyenlőséggel foglalkozó testületek részére allokálják abból a célból, hogy azok hatékonyan el tudják látni az egyenlő díjazáshoz való jog érvényesítésével kapcsolatos feladataikat, ideértve a bérdiszkriminációs keresetek benyújtását vagy a bérdiszkrimináció elszenvedőinek az ilyen keresetek benyújtásában való segítését és támogatását. |
| --- | --- |

(49)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy elegendő forrás álljon az egyenlőséggel foglalkozó testületek rendelkezésére a nemi alapú bérdiszkriminációval kapcsolatos feladataik hatékony és megfelelő ellátásához. Amennyiben több testületet bíznak meg a feladatok ellátásával, a tagállamoknak gondoskodniuk kell a testületek tevékenységeinek megfelelő koordinálásáról. Ebbe a körbe tartozik például az is, hogy a pénzbírságként beszedett összegeket az egyenlőséggel foglalkozó testületek részére allokálják abból a célból, hogy azok hatékonyan el tudják látni az egyenlő díjazáshoz való jog érvényesítésével kapcsolatos feladataikat, ideértve a bérdiszkriminációs keresetek benyújtását vagy a bérdiszkrimináció elszenvedőinek az ilyen keresetek benyújtásában való segítését és támogatását.

| (50) | A kártérítésnek teljes mértékben fedeznie kell a nemi alapú bérdiszkrimináció következtében elszenvedett veszteségeket és károkat, összhangban a Bíróság esetjogával (15). Ennek magában kell foglalnia a bérhátralékok és a kapcsolódó jutalmak vagy természetbeni juttatások teljes körű rendezését, valamint az elveszett lehetőségek – például a bérszinttől függő bizonyos ellátásokhoz való hozzáférés – és a nem vagyoni kár – például az elvégzett munka alulértékelése miatti stresszhelyzet – kompenzálását. Adott esetben a kártérítésben figyelembe lehet venni a nemi alapú bérdiszkrimináció által okozott olyan károkat, amelyek a megkülönböztetés alapjául szolgáló más védett tulajdonságokkal is összefüggenek. A tagállamok nem határozhatnak meg előzetes felső határt az ilyen kártérítés tekintetében. |
| --- | --- |

(50)

A kártérítésnek teljes mértékben fedeznie kell a nemi alapú bérdiszkrimináció következtében elszenvedett veszteségeket és károkat, összhangban a Bíróság esetjogával (15). Ennek magában kell foglalnia a bérhátralékok és a kapcsolódó jutalmak vagy természetbeni juttatások teljes körű rendezését, valamint az elveszett lehetőségek – például a bérszinttől függő bizonyos ellátásokhoz való hozzáférés – és a nem vagyoni kár – például az elvégzett munka alulértékelése miatti stresszhelyzet – kompenzálását. Adott esetben a kártérítésben figyelembe lehet venni a nemi alapú bérdiszkrimináció által okozott olyan károkat, amelyek a megkülönböztetés alapjául szolgáló más védett tulajdonságokkal is összefüggenek. A tagállamok nem határozhatnak meg előzetes felső határt az ilyen kártérítés tekintetében.

| (51) | A kártérítés mellett más korrekciós intézkedésekről is rendelkezni kell. Az illetékes hatóságok vagy a nemzeti bíróságok számára például lehetővé kell tenni, hogy a munkáltatót az egyenlő díjazásra vonatkozó kötelezettségeinek teljesítése érdekében strukturális vagy szervezeti intézkedések megtételére kötelezzék. Ezen intézkedések közé tartozhat például a munkáltató azon kötelezettsége, hogy végezze el a bérmegállapítási mechanizmus nemi szempontból semleges értékelésen és besoroláson alapuló felülvizsgálatát; dolgozzon ki cselekvési tervet a feltárt eltérések kiküszöbölésére és az indokolatlan bérkülönbségek csökkentésére; hívja fel a munkavállalók figyelmét az egyenlő díjazáshoz való jogukra, és nyújtson tájékoztatást ezzel kapcsolatban; és hozzon létre a humánerőforrás ügyekkel foglalkozó személyzet számára kötelező képzést az egyenlő díjazásról és a nemi szempontból semleges munkakör-értékelésről és -besorolásról. |
| --- | --- |

(51)

A kártérítés mellett más korrekciós intézkedésekről is rendelkezni kell. Az illetékes hatóságok vagy a nemzeti bíróságok számára például lehetővé kell tenni, hogy a munkáltatót az egyenlő díjazásra vonatkozó kötelezettségeinek teljesítése érdekében strukturális vagy szervezeti intézkedések megtételére kötelezzék. Ezen intézkedések közé tartozhat például a munkáltató azon kötelezettsége, hogy végezze el a bérmegállapítási mechanizmus nemi szempontból semleges értékelésen és besoroláson alapuló felülvizsgálatát; dolgozzon ki cselekvési tervet a feltárt eltérések kiküszöbölésére és az indokolatlan bérkülönbségek csökkentésére; hívja fel a munkavállalók figyelmét az egyenlő díjazáshoz való jogukra, és nyújtson tájékoztatást ezzel kapcsolatban; és hozzon létre a humánerőforrás ügyekkel foglalkozó személyzet számára kötelező képzést az egyenlő díjazásról és a nemi szempontból semleges munkakör-értékelésről és -besorolásról.

| (52) | A Bíróság ítélkezési gyakorlatával (16) összhangban a 2006/54/EK irányelv olyan rendelkezéseket állapít meg, amelyek biztosítják, hogy a bizonyítási teher az alperesre háruljon, amennyiben prima facie megkülönböztetés áll fenn. Mindazonáltal a megkülönböztetés elszenvedői és a bíróságok számára nem mindig könnyű eldönteni, hogy miként lehet felállítani ezt a vélelmet. A C-109/88. sz. ügyben a Bíróság megállapította, hogy amennyiben egy bérrendszer teljesen híján van az átláthatóságnak, a bizonyítási terhet az alperesre kell hárítani, függetlenül attól, hogy a munkavállaló megalapozottan állítja-e a prima facie bérdiszkrimináció fennállását. Ennek megfelelően a bizonyítási terhet az alperesre kell hárítani azokban az esetekben, amikor egy munkáltató nem tesz eleget a bérek átláthatóságára vonatkozó, ezen irányelvben meghatározott kötelezettségeinek, például azáltal, hogy megtagadja a munkavállalók által kért információk kiadását vagy adott esetben nem tesz jelentést a nemek közötti bérkülönbségről, kivéve, ha a munkáltató bizonyítani tudja, hogy a jogsértésre nyilvánvalóan nem szándékosan került sor, és a jogsértés csekély jelentőségű volt. |
| --- | --- |

(52)

A Bíróság ítélkezési gyakorlatával (16) összhangban a 2006/54/EK irányelv olyan rendelkezéseket állapít meg, amelyek biztosítják, hogy a bizonyítási teher az alperesre háruljon, amennyiben prima facie megkülönböztetés áll fenn. Mindazonáltal a megkülönböztetés elszenvedői és a bíróságok számára nem mindig könnyű eldönteni, hogy miként lehet felállítani ezt a vélelmet. A C-109/88. sz. ügyben a Bíróság megállapította, hogy amennyiben egy bérrendszer teljesen híján van az átláthatóságnak, a bizonyítási terhet az alperesre kell hárítani, függetlenül attól, hogy a munkavállaló megalapozottan állítja-e a prima facie bérdiszkrimináció fennállását. Ennek megfelelően a bizonyítási terhet az alperesre kell hárítani azokban az esetekben, amikor egy munkáltató nem tesz eleget a bérek átláthatóságára vonatkozó, ezen irányelvben meghatározott kötelezettségeinek, például azáltal, hogy megtagadja a munkavállalók által kért információk kiadását vagy adott esetben nem tesz jelentést a nemek közötti bérkülönbségről, kivéve, ha a munkáltató bizonyítani tudja, hogy a jogsértésre nyilvánvalóan nem szándékosan került sor, és a jogsértés csekély jelentőségű volt.

| (53) | A Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban az ezen irányelvben biztosított jogok feltételezett megsértéseivel kapcsolatos keresetek elévülési idejére vonatkozó nemzeti szabályokat úgy kell kidolgozni, hogy ne tehessék a gyakorlatban lehetetlenné, vagy ne nehezíthessék meg rendkívüli módon az említett jogok gyakorlását. Az elévülési idők sajátos akadályokat állítanak a nemi alapú bérdiszkrimináció elszenvedői elé. E célból közös minimumszabályokat kell megállapítani. Az említett szabályoknak meg kell határozniuk az elévülési idő kezdő időpontját, időtartamát és felfüggesztésének vagy megszakításának körülményeit, és elő kell írniuk, hogy a keresetindításra vonatkozó elévülési idő legalább három év legyen. Az elévülési idők nem kezdődhetnek meg azt megelőzően, hogy a felperesnek tudomására jutott, vagy észszerűen elvárható, hogy tudomására jutott a jogsértés. Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy úgy dönthessenek, hogy az elévülési idő ne kezdődhessen meg addig, amíg a jogsértés fennáll, illetve a munkaszerződés vagy a munkaviszony megszűnése előtt. |
| --- | --- |

(53)

A Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban az ezen irányelvben biztosított jogok feltételezett megsértéseivel kapcsolatos keresetek elévülési idejére vonatkozó nemzeti szabályokat úgy kell kidolgozni, hogy ne tehessék a gyakorlatban lehetetlenné, vagy ne nehezíthessék meg rendkívüli módon az említett jogok gyakorlását. Az elévülési idők sajátos akadályokat állítanak a nemi alapú bérdiszkrimináció elszenvedői elé. E célból közös minimumszabályokat kell megállapítani. Az említett szabályoknak meg kell határozniuk az elévülési idő kezdő időpontját, időtartamát és felfüggesztésének vagy megszakításának körülményeit, és elő kell írniuk, hogy a keresetindításra vonatkozó elévülési idő legalább három év legyen. Az elévülési idők nem kezdődhetnek meg azt megelőzően, hogy a felperesnek tudomására jutott, vagy észszerűen elvárható, hogy tudomására jutott a jogsértés. Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy úgy dönthessenek, hogy az elévülési idő ne kezdődhessen meg addig, amíg a jogsértés fennáll, illetve a munkaszerződés vagy a munkaviszony megszűnése előtt.

| (54) | A perköltségek erősen visszatartják a nemi alapú bérdiszkrimináció elszenvedőit attól, hogy keresetet indítsanak az egyenlő díjazáshoz való joguk feltételezett megsértésével kapcsolatban, ami a munkavállalók nem megfelelő szintű védelméhez és az egyenlő díjazáshoz való jog nem megfelelő szintű érvényesítéséhez vezet. Az igazságszolgáltatás ezen jelentős eljárási akadályának megszüntetése érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy nemzeti bíróságaik értékelhessék, hogy a pervesztes felperesnek észszerű oka volt-e a kereset benyújtására, és amennyiben igen, dönthessenek úgy, hogy az érintett felperest ne kelljen az eljárás költségeinek viselésére kötelezni. Különösen olyan esetekben kell így eljárni, amikor a pernyertes alperes nem tett eleget az ezen irányelvben meghatározott, a bérek átláthatóságára vonatkozó kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

(54)

A perköltségek erősen visszatartják a nemi alapú bérdiszkrimináció elszenvedőit attól, hogy keresetet indítsanak az egyenlő díjazáshoz való joguk feltételezett megsértésével kapcsolatban, ami a munkavállalók nem megfelelő szintű védelméhez és az egyenlő díjazáshoz való jog nem megfelelő szintű érvényesítéséhez vezet. Az igazságszolgáltatás ezen jelentős eljárási akadályának megszüntetése érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy nemzeti bíróságaik értékelhessék, hogy a pervesztes felperesnek észszerű oka volt-e a kereset benyújtására, és amennyiben igen, dönthessenek úgy, hogy az érintett felperest ne kelljen az eljárás költségeinek viselésére kötelezni. Különösen olyan esetekben kell így eljárni, amikor a pernyertes alperes nem tett eleget az ezen irányelvben meghatározott, a bérek átláthatóságára vonatkozó kötelezettségeknek.

| (55) | A tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat kell előírniuk az ezen irányelv alapján elfogadott vagy az ezen irányelv hatálybalépésekor már hatályban lévő, az egyenlő díjazáshoz való joghoz kapcsolódó nemzeti rendelkezések megsértése esetére. E szankciók közé tartozhatnak a bírságok, amelyeket a munkáltató bruttó éves árbevétele vagy a teljes bértömeg alapján lehet kiszabni. Figyelembe kell venni minden más olyan súlyosbító vagy enyhítő tényezőt, amely az eset körülményei között fennállhat, például azt, hogy a nemi alapú bérdiszkriminációhoz a megkülönböztetés alapját képező más védett tulajdonságok is társulnak-e. A tagállamok feladata meghatározni az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazáshoz kapcsolódó jogok és kötelezettségek megsértésének azon eseteit, amelyekben a bírság a legmegfelelőbb szankció. |
| --- | --- |

(55)

A tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat kell előírniuk az ezen irányelv alapján elfogadott vagy az ezen irányelv hatálybalépésekor már hatályban lévő, az egyenlő díjazáshoz való joghoz kapcsolódó nemzeti rendelkezések megsértése esetére. E szankciók közé tartozhatnak a bírságok, amelyeket a munkáltató bruttó éves árbevétele vagy a teljes bértömeg alapján lehet kiszabni. Figyelembe kell venni minden más olyan súlyosbító vagy enyhítő tényezőt, amely az eset körülményei között fennállhat, például azt, hogy a nemi alapú bérdiszkriminációhoz a megkülönböztetés alapját képező más védett tulajdonságok is társulnak-e. A tagállamok feladata meghatározni az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazáshoz kapcsolódó jogok és kötelezettségek megsértésének azon eseteit, amelyekben a bírság a legmegfelelőbb szankció.

| (56) | A tagállamoknak külön szankciókat kell megállapítaniuk a férfiak és nők azonos munkáért vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazására vonatkozó bármely jog vagy kötelezettség ismételt megsértése esetére, hogy figyelembe lehessen venni a jogsértés súlyosságát, továbbá hogy növekedjen az elrettentő erő az ilyen jogsértésekkel kapcsolatban. Az ilyen szankciók közé tartozhatnak a különböző típusú pénzügyi visszatartó eszközök, mint például az állami juttatások megvonása, vagy a pénzügyi ösztönzők további odaítéléséből vagy bármely közbeszerzési eljárásból bizonyos időtartamra történő kizárás. |
| --- | --- |

(56)

A tagállamoknak külön szankciókat kell megállapítaniuk a férfiak és nők azonos munkáért vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazására vonatkozó bármely jog vagy kötelezettség ismételt megsértése esetére, hogy figyelembe lehessen venni a jogsértés súlyosságát, továbbá hogy növekedjen az elrettentő erő az ilyen jogsértésekkel kapcsolatban. Az ilyen szankciók közé tartozhatnak a különböző típusú pénzügyi visszatartó eszközök, mint például az állami juttatások megvonása, vagy a pénzügyi ösztönzők további odaítéléséből vagy bármely közbeszerzési eljárásból bizonyos időtartamra történő kizárás.

| (57) | A munkáltatók ezen irányelvből eredő kötelezettségei a környezetvédelmi, szociális és munkajog területén alkalmazandó kötelezettségek részét képezik, amelyek betartását a tagállamoknak a 2014/23/EU (17), a 2014/24/EU (18) és a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) alapján a közbeszerzési eljárásokban való részvétel tekintetében biztosítaniuk kell. Az egyenlő díjazáshoz való joggal kapcsolódóan a munkáltatókra vonatkozó kötelezettségeknek való megfelelés érdekében a tagállamoknak mindenekelőtt biztosítaniuk kell, hogy a gazdasági szereplők a közbeszerzési szerződések vagy koncessziók teljesítése során olyan bérmegállapítási mechanizmusokkal rendelkezzenek, amelyek nem vezetnek a nemek közötti olyan bérkülönbséghez a munkavállalók körében, amely nem indokolható nemi szempontból semleges tényezőkkel az egyenlő vagy egyenlő értékű munkát végző munkavállalók egyetlen kategóriájában sem. Ezenfelül a tagállamoknak mérlegelniük kell, hogy az ajánlatkérő szerveket adott esetben olyan szankciók és felmondási feltételek bevezetésére kötelezik, amelyek biztosítják az egyenlő díjazás elvének betartását a közbeszerzési szerződések és koncessziók teljesítése során. Biztosítani kell, hogy az ajánlatkérő szervek a kizárási okok alkalmazásának mérlegelése vagy azon döntésük meghozatala során, hogy a szerződést nem ítélik oda a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot benyújtó ajánlattevőnek, figyelembe vehessék, hogy az ajánlattevő vagy az ajánlattevő egyik alvállalkozója nem tartja tiszteletben az egyenlő díjazás elvét. |
| --- | --- |

(57)

A munkáltatók ezen irányelvből eredő kötelezettségei a környezetvédelmi, szociális és munkajog területén alkalmazandó kötelezettségek részét képezik, amelyek betartását a tagállamoknak a 2014/23/EU (17), a 2014/24/EU (18) és a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) alapján a közbeszerzési eljárásokban való részvétel tekintetében biztosítaniuk kell. Az egyenlő díjazáshoz való joggal kapcsolódóan a munkáltatókra vonatkozó kötelezettségeknek való megfelelés érdekében a tagállamoknak mindenekelőtt biztosítaniuk kell, hogy a gazdasági szereplők a közbeszerzési szerződések vagy koncessziók teljesítése során olyan bérmegállapítási mechanizmusokkal rendelkezzenek, amelyek nem vezetnek a nemek közötti olyan bérkülönbséghez a munkavállalók körében, amely nem indokolható nemi szempontból semleges tényezőkkel az egyenlő vagy egyenlő értékű munkát végző munkavállalók egyetlen kategóriájában sem. Ezenfelül a tagállamoknak mérlegelniük kell, hogy az ajánlatkérő szerveket adott esetben olyan szankciók és felmondási feltételek bevezetésére kötelezik, amelyek biztosítják az egyenlő díjazás elvének betartását a közbeszerzési szerződések és koncessziók teljesítése során. Biztosítani kell, hogy az ajánlatkérő szervek a kizárási okok alkalmazásának mérlegelése vagy azon döntésük meghozatala során, hogy a szerződést nem ítélik oda a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot benyújtó ajánlattevőnek, figyelembe vehessék, hogy az ajánlattevő vagy az ajánlattevő egyik alvállalkozója nem tartja tiszteletben az egyenlő díjazás elvét.

| (58) | Az egyenlő díjazáshoz való jog hatékony érvényre juttatásához megfelelő közigazgatási és bírói védelemre van szükség minden olyan hátrányos bánásmóddal szemben, amelyre a munkavállalók által az említett jog gyakorlására tett kísérletre vagy az említett jog betartásának érvényre juttatását célzó, a munkáltatónak jelzett bármilyen panaszra, illetve jogi vagy közigazgatási eljárásra válaszul került sor. A Bíróság ítélkezési gyakorlata (20) szerint a védelemre jogosult munkavállalók kategóriáját tágan kell értelmezni, és e kategóriába minden olyan munkavállalónak bele kell tartoznia, akik esetében előfordulhat, hogy a munkáltató egy, a nemi alapú diszkriminációval kapcsolatos panaszra válaszul megtorló intézkedést alkalmaz. A védelem nem korlátozódik kizárólag a panaszt benyújtó munkavállalókra vagy képviselőikre, sem pedig azokra, akik megfelelnek egyes olyan alaki követelményeknek, amelyek a tanúéhoz hasonló bizonyos jogállás elismeréséhez szükségesek. |
| --- | --- |

(58)

Az egyenlő díjazáshoz való jog hatékony érvényre juttatásához megfelelő közigazgatási és bírói védelemre van szükség minden olyan hátrányos bánásmóddal szemben, amelyre a munkavállalók által az említett jog gyakorlására tett kísérletre vagy az említett jog betartásának érvényre juttatását célzó, a munkáltatónak jelzett bármilyen panaszra, illetve jogi vagy közigazgatási eljárásra válaszul került sor. A Bíróság ítélkezési gyakorlata (20) szerint a védelemre jogosult munkavállalók kategóriáját tágan kell értelmezni, és e kategóriába minden olyan munkavállalónak bele kell tartoznia, akik esetében előfordulhat, hogy a munkáltató egy, a nemi alapú diszkriminációval kapcsolatos panaszra válaszul megtorló intézkedést alkalmaz. A védelem nem korlátozódik kizárólag a panaszt benyújtó munkavállalókra vagy képviselőikre, sem pedig azokra, akik megfelelnek egyes olyan alaki követelményeknek, amelyek a tanúéhoz hasonló bizonyos jogállás elismeréséhez szükségesek.

| (59) | Az egyenlő díjazás elve érvényesítésének javítása érdekében ennek az irányelvnek meg kell erősítenie a meglévő végrehajtási eszközöket és eljárásokat az ezen irányelvben megállapított jogok és kötelezettségek, valamint a 2006/54/EK irányelvben meghatározott, egyenlő díjazásra vonatkozó rendelkezések tekintetében. |
| --- | --- |

(59)

Az egyenlő díjazás elve érvényesítésének javítása érdekében ennek az irányelvnek meg kell erősítenie a meglévő végrehajtási eszközöket és eljárásokat az ezen irányelvben megállapított jogok és kötelezettségek, valamint a 2006/54/EK irányelvben meghatározott, egyenlő díjazásra vonatkozó rendelkezések tekintetében.

| (60) | Ez az irányelv minimumkövetelményeket állapít meg, tiszteletben tartva ezáltal a tagállamok azon előjogát, hogy a munkavállalókra nézve kedvezőbb rendelkezéseket vezessenek be és tartsanak fenn. A hatályos jogi keretek között megszerzett jogokat továbbra is alkalmazni kell, kivéve, ha ez az irányelv a munkavállalókra nézve kedvezőbb rendelkezéseket vezet be. Ezen irányelv végrehajtása nem használható fel az ezen a területen a hatályos uniós vagy nemzeti jogszabályokban meghatározott meglévő jogok korlátozására, és nem jelenthet jogalapot a munkavállalóknak az egyenlő díjazással kapcsolatos jogai csökkentésére. |
| --- | --- |

(60)

Ez az irányelv minimumkövetelményeket állapít meg, tiszteletben tartva ezáltal a tagállamok azon előjogát, hogy a munkavállalókra nézve kedvezőbb rendelkezéseket vezessenek be és tartsanak fenn. A hatályos jogi keretek között megszerzett jogokat továbbra is alkalmazni kell, kivéve, ha ez az irányelv a munkavállalókra nézve kedvezőbb rendelkezéseket vezet be. Ezen irányelv végrehajtása nem használható fel az ezen a területen a hatályos uniós vagy nemzeti jogszabályokban meghatározott meglévő jogok korlátozására, és nem jelenthet jogalapot a munkavállalóknak az egyenlő díjazással kapcsolatos jogai csökkentésére.

| (61) | Az egyenlő díjazáshoz való jog alkalmazásának megfelelő nyomon követése érdekében a tagállamoknak külön ellenőrző szervet kell létrehozniuk vagy kijelölniük. Ennek a szervnek, amely akár egy hasonló célú, már létező szerv részét is képezheti, konkrét feladatokat kell ellátnia az ezen irányelvben előírt, a bérek átláthatóságára vonatkozó intézkedések végrehajtásával kapcsolatban, és bizonyos adatokat kell gyűjtenie a béregyenlőtlenségek és a bérek átláthatóságára irányuló intézkedések hatásának nyomon követése érdekében. Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy egynél több szervet jelölhessenek ki, feltéve, hogy az ezen irányelvben meghatározott nyomonkövetési és elemzési funkciókat egy központi szerv biztosítja. |
| --- | --- |

(61)

Az egyenlő díjazáshoz való jog alkalmazásának megfelelő nyomon követése érdekében a tagállamoknak külön ellenőrző szervet kell létrehozniuk vagy kijelölniük. Ennek a szervnek, amely akár egy hasonló célú, már létező szerv részét is képezheti, konkrét feladatokat kell ellátnia az ezen irányelvben előírt, a bérek átláthatóságára vonatkozó intézkedések végrehajtásával kapcsolatban, és bizonyos adatokat kell gyűjtenie a béregyenlőtlenségek és a bérek átláthatóságára irányuló intézkedések hatásának nyomon követése érdekében. Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy egynél több szervet jelölhessenek ki, feltéve, hogy az ezen irányelvben meghatározott nyomonkövetési és elemzési funkciókat egy központi szerv biztosítja.

| (62) | A nemek szerint lebontott bérstatisztikák összeállítása és a Bizottság (Eurostat) pontos és hiánytalan statisztikákkal való ellátása nélkülözhetetlen a nemek közötti bérkülönbség alakulásának uniós szintű elemzéséhez és nyomon követéséhez. Az 530/1999/EK tanácsi rendelet (21) előírja a tagállamoknak, hogy négyévente állítsanak össze mikroszintű strukturális keresetfelvételi statisztikát, amely harmonizált adatokat szolgáltat a nemek közötti bérkülönbség kiszámításához. A jó minőségű éves statisztikák növelhetik az átláthatóságot, és fokozhatják a nemek közötti bérkülönbség nyomon követését és az azzal kapcsolatos tudatosságot. Ezen adatok rendelkezésre állása és összehasonlíthatósága fontos szerepet játszik a fejlemények értékelésében nemzeti és uniós szinten egyaránt. A Bizottságnak (Eurostat) továbbított vonatkozó statisztikákat az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rendeletében (22) foglaltak értelmében vett statisztikai célokra szabad gyűjteni. |
| --- | --- |

(62)

A nemek szerint lebontott bérstatisztikák összeállítása és a Bizottság (Eurostat) pontos és hiánytalan statisztikákkal való ellátása nélkülözhetetlen a nemek közötti bérkülönbség alakulásának uniós szintű elemzéséhez és nyomon követéséhez. Az 530/1999/EK tanácsi rendelet (21) előírja a tagállamoknak, hogy négyévente állítsanak össze mikroszintű strukturális keresetfelvételi statisztikát, amely harmonizált adatokat szolgáltat a nemek közötti bérkülönbség kiszámításához. A jó minőségű éves statisztikák növelhetik az átláthatóságot, és fokozhatják a nemek közötti bérkülönbség nyomon követését és az azzal kapcsolatos tudatosságot. Ezen adatok rendelkezésre állása és összehasonlíthatósága fontos szerepet játszik a fejlemények értékelésében nemzeti és uniós szinten egyaránt. A Bizottságnak (Eurostat) továbbított vonatkozó statisztikákat az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rendeletében (22) foglaltak értelmében vett statisztikai célokra szabad gyűjteni.

| (63) | Mivel ezen irányelv céljait – nevezetesen az Unió valamennyi vállalkozására és szervezetére alkalmazandó minimumkövetelmények meghatározása révén az egyenlő díjazás elvének jobb és hatékonyabb alkalmazását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez az irányelv, amely minimumszabályok megállapítására korlátozódik, nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(63)

Mivel ezen irányelv céljait – nevezetesen az Unió valamennyi vállalkozására és szervezetére alkalmazandó minimumkövetelmények meghatározása révén az egyenlő díjazás elvének jobb és hatékonyabb alkalmazását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez az irányelv, amely minimumszabályok megállapítására korlátozódik, nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (64) | A szociális partnerek szerepe kulcsfontosságú annak megtervezésében, hogy miként hajtják végre a bérek átláthatóságára irányuló intézkedéseket a tagállamokban, különösen azokban, ahol a kollektív tárgyalásokat széles körben alkalmazzák. Biztosítani kell ezért a tagállamok számára a lehetőséget arra, hogy megbízhassák a szociális partnereket ezen irányelv egészének vagy egy részének végrehajtásával, feltéve, hogy a tagállamok minden szükséges lépést megtesznek az ezen irányelv által elérni kívánt eredmények mindenkori garantálásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(64)

A szociális partnerek szerepe kulcsfontosságú annak megtervezésében, hogy miként hajtják végre a bérek átláthatóságára irányuló intézkedéseket a tagállamokban, különösen azokban, ahol a kollektív tárgyalásokat széles körben alkalmazzák. Biztosítani kell ezért a tagállamok számára a lehetőséget arra, hogy megbízhassák a szociális partnereket ezen irányelv egészének vagy egy részének végrehajtásával, feltéve, hogy a tagállamok minden szükséges lépést megtesznek az ezen irányelv által elérni kívánt eredmények mindenkori garantálásának biztosítása érdekében.

| (65) | Ezen irányelv végrehajtásakor a tagállamok nem írhatnak elő olyan közigazgatási, pénzügyi vagy jogi korlátozásokat, amelyek gátolnák a mikro-, kis- vagy középvállalkozások alapítását és fejlődését. A tagállamoknak ezért – elkerülendő, hogy a rendelkezések aránytalanul sújtsák a mikro-, kis- és középvállalkozásokat –értékelniük kell, hogy az átültető intézkedések milyen hatást gyakorolnak az említett vállalkozásokra, különös tekintettel a mikrovállalkozásokra; felkérést kapnak továbbá az adminisztratív terhek enyhítésére és az említett értékelés eredményeinek közzétételére. |
| --- | --- |

(65)

Ezen irányelv végrehajtásakor a tagállamok nem írhatnak elő olyan közigazgatási, pénzügyi vagy jogi korlátozásokat, amelyek gátolnák a mikro-, kis- vagy középvállalkozások alapítását és fejlődését. A tagállamoknak ezért – elkerülendő, hogy a rendelkezések aránytalanul sújtsák a mikro-, kis- és középvállalkozásokat –értékelniük kell, hogy az átültető intézkedések milyen hatást gyakorolnak az említett vállalkozásokra, különös tekintettel a mikrovállalkozásokra; felkérést kapnak továbbá az adminisztratív terhek enyhítésére és az említett értékelés eredményeinek közzétételére.

| (66) | Az európai adatvédelmi biztossal az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (23) 42. cikkével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2021. április 27-én véleményt nyilvánított, |
| --- | --- |

(66)

Az európai adatvédelmi biztossal az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (23) 42. cikkével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2021. április 27-én véleményt nyilvánított,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez az irányelv – mindenekelőtt a bérek átláthatósága és megerősített végrehajtási mechanizmusok révén – minimumkövetelményeket állapít meg egyrészt az EUMSZ 157. cikkében foglalt azon elv alkalmazásának a megerősítése érdekében, hogy a férfiak és a nők egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért egyenlő díjazást kapjanak (a továbbiakban: az egyenlő díjazás elve), másrészt pedig a 2006/54/EK irányelv 4. cikkében megállapított megkülönböztetés tilalmának a megerősítése érdekében.

2. cikk

Hatály

(1)   Ez az irányelv a köz- és a magánszféra munkáltatóira vonatkozik.

(2)   Ez az irányelv minden olyan munkavállalóra alkalmazandó, aki az egyes tagállamokban hatályos jogszabályok, kollektív szerződések és/vagy alkalmazott gyakorlat által meghatározott munkaszerződéssel vagy munkaviszonnyal rendelkezik, figyelembe véve a Bíróság ítélkezési gyakorlatát is.

(3)   Az 5. cikk alkalmazása céljából ezt az irányelvet alkalmazni kell az állásra pályázókra.

3. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   Ezen irányelv alkalmazásában:

| a) | „díjazás”: a rendes alap- vagy minimálbér, illetve illetmény és minden egyéb olyan juttatás, amelyet a munkavállaló a munkáltatójától közvetlenül vagy közvetve (kiegészítő vagy változó összetevőként), készpénzben vagy természetben a munkaviszonyára tekintettel kap; |
| --- | --- |

a)

„díjazás”: a rendes alap- vagy minimálbér, illetve illetmény és minden egyéb olyan juttatás, amelyet a munkavállaló a munkáltatójától közvetlenül vagy közvetve (kiegészítő vagy változó összetevőként), készpénzben vagy természetben a munkaviszonyára tekintettel kap;

| b) | „bérszint”: a bruttó éves díjazás és a megfelelő bruttó órabér; |
| --- | --- |

b)

„bérszint”: a bruttó éves díjazás és a megfelelő bruttó órabér;

| c) | „nemek közötti bérkülönbség”: a munkáltató női és férfi munkavállalóinak átlagos bérszintje közötti különbség, a férfi munkavállalók átlagos bérszintjének százalékában kifejezve; |
| --- | --- |

c)

„nemek közötti bérkülönbség”: a munkáltató női és férfi munkavállalóinak átlagos bérszintje közötti különbség, a férfi munkavállalók átlagos bérszintjének százalékában kifejezve;

| d) | „medián bérszint”: az a bérszint, amelynél egy adott munkáltató munkavállalóinak a fele többet, a másik fele pedig kevesebbet keres; |
| --- | --- |

d)

„medián bérszint”: az a bérszint, amelynél egy adott munkáltató munkavállalóinak a fele többet, a másik fele pedig kevesebbet keres;

| e) | „nemek közötti medián bérkülönbség”: valamely munkáltatónál a női munkavállalók medián bérszintje és a férfi munkavállalók medián bérszintje közötti különbség, a férfi munkavállalók medián bérszintjének százalékában kifejezve; |
| --- | --- |

e)

„nemek közötti medián bérkülönbség”: valamely munkáltatónál a női munkavállalók medián bérszintje és a férfi munkavállalók medián bérszintje közötti különbség, a férfi munkavállalók medián bérszintjének százalékában kifejezve;

| f) | „bérsávkvartilis”: a munkavállalók négy egyenlő számosságú csoportja, amelyekbe a bérszintjük szerint – a legalacsonyabbtól a legmagasabbig – besorolják őket; |
| --- | --- |

f)

„bérsávkvartilis”: a munkavállalók négy egyenlő számosságú csoportja, amelyekbe a bérszintjük szerint – a legalacsonyabbtól a legmagasabbig – besorolják őket;

| g) | „egyenlő értékű munka”: a 4. cikk (4) bekezdésében említett, megkülönböztetésmentes és objektív, nemi szempontból semleges kritériumokkal összhangban egyenlő értékűnek minősülő munka; |
| --- | --- |

g)

„egyenlő értékű munka”: a 4. cikk (4) bekezdésében említett, megkülönböztetésmentes és objektív, nemi szempontból semleges kritériumokkal összhangban egyenlő értékűnek minősülő munka;

| h) | „munkavállalók kategóriája”: azonos munkát vagy egyenlő értékű munkát végző, a 4. cikk (4) bekezdésében említett, megkülönböztetésmentes és objektív, nemi szempontból semleges kritériumok alapján, a munkavállalók munkáltatója által és – adott esetben – a nemzeti joggal és/vagy gyakorlattal összhangban a munkavállalók képviselőivel együttműködésben, nem önkényesen csoportosított munkavállalók; |
| --- | --- |

h)

„munkavállalók kategóriája”: azonos munkát vagy egyenlő értékű munkát végző, a 4. cikk (4) bekezdésében említett, megkülönböztetésmentes és objektív, nemi szempontból semleges kritériumok alapján, a munkavállalók munkáltatója által és – adott esetben – a nemzeti joggal és/vagy gyakorlattal összhangban a munkavállalók képviselőivel együttműködésben, nem önkényesen csoportosított munkavállalók;

| i) | „közvetlen megkülönböztetés”: az a helyzet, amikor egy személlyel szemben nemi alapon kedvezőtlenebbül járnak el, mint ahogyan egy másik személlyel szemben hasonló helyzetben eljárnak, eljártak vagy eljárnának; |
| --- | --- |

i)

„közvetlen megkülönböztetés”: az a helyzet, amikor egy személlyel szemben nemi alapon kedvezőtlenebbül járnak el, mint ahogyan egy másik személlyel szemben hasonló helyzetben eljárnak, eljártak vagy eljárnának;

| j) | „közvetett megkülönböztetés”: az a helyzet, amikor egy látszólag semleges rendelkezés, feltétel vagy gyakorlat az egyik nemhez tartozó személyeket a másik nemhez tartozó személyekhez képest hátrányosan érinti, kivéve, ha ez a rendelkezés, feltétel vagy gyakorlat jogszerű cél alapján objektív módon igazolható, továbbá e cél megvalósításának eszközei megfelelőek és szükségesek; |
| --- | --- |

j)

„közvetett megkülönböztetés”: az a helyzet, amikor egy látszólag semleges rendelkezés, feltétel vagy gyakorlat az egyik nemhez tartozó személyeket a másik nemhez tartozó személyekhez képest hátrányosan érinti, kivéve, ha ez a rendelkezés, feltétel vagy gyakorlat jogszerű cél alapján objektív módon igazolható, továbbá e cél megvalósításának eszközei megfelelőek és szükségesek;

| k) | „munkaügyi felügyelőség”: a nemzeti joggal és/vagy gyakorlattal összhangban a munkaerőpiacon az ellenőrzési és vizsgálati feladatokért felelős szerv vagy szervek, kivéve, ha a nemzeti jog úgy rendelkezik, hogy a szociális partnerek elláthatják az említett feladatokat; |
| --- | --- |

k)

„munkaügyi felügyelőség”: a nemzeti joggal és/vagy gyakorlattal összhangban a munkaerőpiacon az ellenőrzési és vizsgálati feladatokért felelős szerv vagy szervek, kivéve, ha a nemzeti jog úgy rendelkezik, hogy a szociális partnerek elláthatják az említett feladatokat;

| l) | „egyenlőséggel foglalkozó testület”: a 2006/54/EK irányelv 20. cikke alapján kijelölt szerv vagy szervek; |
| --- | --- |

l)

„egyenlőséggel foglalkozó testület”: a 2006/54/EK irányelv 20. cikke alapján kijelölt szerv vagy szervek;

| m) | „munkavállalói képviselők”: a munkavállalók képviselői a nemzeti joggal és/vagy gyakorlattal összhangban. |
| --- | --- |

m)

„munkavállalói képviselők”: a munkavállalók képviselői a nemzeti joggal és/vagy gyakorlattal összhangban.

(2)   Ezen irányelv alkalmazásában a megkülönböztetés magában foglalja az alábbiakat:

| a) | zaklatás és szexuális zaklatás a 2006/54/EK irányelv 2. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében, továbbá bármilyen kedvezőtlenebb bánásmód, amelynek alapja, hogy egy adott személy visszautasítja, vagy tűri az ilyen magatartást, amennyiben a szóban forgó zaklatás vagy bánásmód az ebben az irányelvben biztosított jogok gyakorlásához kapcsolódik vagy annak következménye; |
| --- | --- |

a)

zaklatás és szexuális zaklatás a 2006/54/EK irányelv 2. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében, továbbá bármilyen kedvezőtlenebb bánásmód, amelynek alapja, hogy egy adott személy visszautasítja, vagy tűri az ilyen magatartást, amennyiben a szóban forgó zaklatás vagy bánásmód az ebben az irányelvben biztosított jogok gyakorlásához kapcsolódik vagy annak következménye;

| b) | minden olyan utasítás, amely egyes személyek nemi alapon történő megkülönböztetésére szólít fel; |
| --- | --- |

b)

minden olyan utasítás, amely egyes személyek nemi alapon történő megkülönböztetésére szólít fel;

| c) | valamely kedvezőtlenebb bánásmód a 92/85/EGK tanácsi irányelv (24) értelmében vett terhességgel vagy szülési szabadsággal kapcsolatban; |
| --- | --- |

c)

valamely kedvezőtlenebb bánásmód a 92/85/EGK tanácsi irányelv (24) értelmében vett terhességgel vagy szülési szabadsággal kapcsolatban;

| d) | az (EU) 2019/1158 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (25) értelmében vett nemi alapú kedvezőtlenebb bánásmód, többek között az apasági szabadság, a szülői szabadság vagy a gondozói szabadság tekintetében; |
| --- | --- |

d)

az (EU) 2019/1158 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (25) értelmében vett nemi alapú kedvezőtlenebb bánásmód, többek között az apasági szabadság, a szülői szabadság vagy a gondozói szabadság tekintetében;

| e) | interszekcionális megkülönböztetés, amely a nem és bármely más, a megkülönböztetés alapját képező, a 2000/43/EK vagy a 2000/78/EK irányelv által védett tulajdonság vagy tulajdonságok kombinációján alapuló megkülönböztetés. |
| --- | --- |

e)

interszekcionális megkülönböztetés, amely a nem és bármely más, a megkülönböztetés alapját képező, a 2000/43/EK vagy a 2000/78/EK irányelv által védett tulajdonság vagy tulajdonságok kombinációján alapuló megkülönböztetés.

(3)   A (2) bekezdés e) pontja nem ró további kötelezettségeket a munkáltatókra az ebben az irányelvben említettek szerinti, a nemen kívül más védett tulajdonságokon alapuló megkülönböztetéssel kapcsolatos adatgyűjtésre vonatkozóan.

4. cikk

Egyenlő és egyenlő értékű munka

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a munkáltatók olyan bérstruktúrákkal rendelkezzenek, amelyek egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért egyenlő díjazást biztosítanak.

(2)   A tagállamok – az egyenlőséggel foglalkozó testületekkel konzultálva – megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy olyan elemzési eszközök vagy módszerek álljanak rendelkezésre és legyenek könnyen hozzáférhetők, amelyek támogatást és iránymutatást nyújtanak a munka értékének az e cikkben meghatározott kritériumok szerinti értékeléséhez és összehasonlításához. Az említett eszközöknek vagy módszereknek lehetővé kell tenniük a munkáltatók és/vagy a szociális partnerek számára, hogy könnyen létrehozzanak és alkalmazzanak olyan, nemi szempontból semleges munkakör-értékelési és -besorolási rendszereket, amelyek kizárnak minden nemi alapú bérdiszkriminációt.

(3)   A Bizottság adott esetben a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetével (EIGE) konzultálva aktualizálhatja a nemi szempontból semleges munkakör-értékelési és -besorolási rendszerekre vonatkozó uniós szintű iránymutatásokat.

(4)   A bérstruktúráknak lehetővé kell tenniük annak értékelését, hogy a munkavállalók a munka értéke tekintetében összehasonlítható helyzetben vannak-e, mégpedig - amennyiben vannak ilyen képviselők - a munkavállalói képviselőkkel egyeztetett objektív, nemi szempontból semleges kritériumok alapján. Az említett kritériumok sem közvetlenül, sem közvetve nem alapulhatnak a munkavállalók nemén. Az említett kritériumok közé kell tartozniuk a következőknek: készségek, erőfeszítések, felelősség és munkafeltételek, és adott esetben bármilyen egyéb olyan tényező, amely az adott munkakör vagy pozíció tekintetében releváns. Ezeket objektív, nemi szempontból semleges módon kell alkalmazni, kizárva a nemen alapuló közvetlen vagy közvetett megkülönböztetést. Különösen nem értékelhetik alul a vonatkozó humán készségeket.

II. FEJEZET

A BÉREK ÁTLÁTHATÓSÁGA

5. cikk

A bérek átláthatósága a foglalkoztatás előtt

(1)   Az állásokra pályázók számára biztosítani kell a jogot arra, hogy tájékoztatást kapjanak a leendő munkáltatótól a következőkről:

| a) | az adott pozícióra vonatkozó, objektív, nemi szempontból semleges kritériumok alapján meghatározott kezdeti díjazásról vagy annak tartományáról; és |
| --- | --- |

a)

az adott pozícióra vonatkozó, objektív, nemi szempontból semleges kritériumok alapján meghatározott kezdeti díjazásról vagy annak tartományáról; és

| b) | adott esetben a kollektív szerződésnek a munkáltató által a pozícióval kapcsolatban alkalmazott vonatkozó rendelkezéseiről. |
| --- | --- |

b)

adott esetben a kollektív szerződésnek a munkáltató által a pozícióval kapcsolatban alkalmazott vonatkozó rendelkezéseiről.

Ezt a tájékoztatást olyan módon kell nyújtani, amely biztosítja a díjazásról való megalapozott és átlátható tárgyalást, például egy nyilvánosan közzétett álláshirdetésben, az állásinterjú előtt vagy más módon.

(2)   A munkáltató nem kérdezheti meg a pályázókat az aktuális vagy korábbi munkaviszonyuk keretében kapott díjazásukról.

(3)   A munkáltatóknak biztosítaniuk kell, hogy az álláshirdetések és az álláshelyek megnevezései nemi szempontból semlegesek legyenek, és hogy a munkaerő-felvételi eljárásokat megkülönböztetéstől mentesen bonyolítsák le annak érdekében, hogy ne ássák alá az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazáshoz való jogot (a továbbiakban: az egyenlő díjazáshoz való jog).

6. cikk

A bérmegállapítás és a bérnövekedési politika átláthatósága

(1)   A munkáltatók kötelesek a munkavállalóik számára könnyen hozzáférhetővé tenni az arra vonatkozó információkat, hogy milyen kritériumokat alkalmaznak a munkavállalók díjazásának, bérszintjének és bérnövekedésének a meghatározásához. Az említett kritériumoknak objektívnek és nemi szempontból semlegesnek kell lenniük.

(2)   A tagállamok mentesíthetik a kevesebb mint 50 munkavállalót foglalkoztató munkáltatókat a bérnövekedésre vonatkozóan az (1) bekezdésben foglalt kötelezettség alól.

7. cikk

A tájékoztatáshoz való jog

(1)   A (2) és a (4) bekezdésnek megfelelően a munkavállalóknak joguk van tájékoztatást kérni és írásban tájékoztatást kapni az egyéni bérszintjükről és az átlagos bérszintekről nemek szerinti bontásban azon munkavállalók kategóriái tekintetében, akik a velük azonos munkát vagy egyenlő értékű munkát végeznek.

(2)   A nemzeti joggal és/vagy gyakorlattal összhangban a munkavállalók számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy munkavállalói képviselőiken keresztül kérjék és kapják meg az (1) bekezdésben említett információkat. Lehetőséget kell biztosítani számukra arra is, hogy egy egyenlőséggel foglalkozó testületen keresztül kérjék és kapják meg az információkat.

A munkavállalók számára biztosítani kell a jogot arra, hogy ha a kézhez kapott információk pontatlanok vagy hiányosak, személyesen vagy a munkavállalói képviselőiken keresztül további és észszerű pontosításokat és részleteket kérjenek a szolgáltatott adatokkal kapcsolatban, és erre indokolással ellátott választ kapjanak.

(3)   A munkáltatók kötelesek évente tájékoztatni a munkavállalókat az (1) bekezdésben említett tájékoztatáshoz való jogukról, valamint arról, hogy a munkavállalónak milyen lépéseket kell tennie e jogának gyakorlása érdekében.

(4)   A munkáltatók észszerű időn, de minden esetben a kérelem benyújtásának időpontjától számított két hónapon belül kötelesek rendelkezésre bocsátani az (1) bekezdésben említett információkat.

(5)   A munkavállalók nem akadályozhatók meg abban, hogy az egyenlő díjazás elvének érvényesítése céljából közzétegyék a díjazásukat. A tagállamok intézkedéseket vezetnek be különösen az olyan szerződéses feltételek megtiltása érdekében, amelyek korlátozzák a munkavállalókat a díjazásukra vonatkozó információk közzétételében.

(6)   A munkáltatók előírhatják, hogy az e cikk alapján a saját díjazásukon vagy bérszintjükön kívül más információhoz hozzájutott munkavállalók a kapott információt nem használhatják fel az egyenlő díjazáshoz való joguk gyakorlásától eltérő célra.

8. cikk

Az információk akadálymentessége

A munkáltatóknak a munkavállalókkal vagy az állásokra pályázókkal az 5., a 6. és a 7. cikk alapján megosztott információkat a fogyatékossággal élő személyek számára akadálymentes és az egyedi szükségleteiket figyelembe vevő formátumban kell rendelkezésre bocsátaniuk.

9. cikk

Jelentés a női és férfi munkavállalók közötti bérkülönbségről

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a munkáltatók e cikkel összhangban rendelkezésre bocsátsák a szervezetükre vonatkozó következő információkat:

| a) | a nemek közötti bérkülönbség; |
| --- | --- |

a)

a nemek közötti bérkülönbség;

| b) | a nemek közötti bérkülönbség a díjazás kiegészítő vagy változó összetevői tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a nemek közötti bérkülönbség a díjazás kiegészítő vagy változó összetevői tekintetében;

| c) | a nemek közötti medián bérkülönbség; |
| --- | --- |

c)

a nemek közötti medián bérkülönbség;

| d) | a nemek közötti medián bérkülönbség a díjazás kiegészítő vagy változó összetevői tekintetében; |
| --- | --- |

d)

a nemek közötti medián bérkülönbség a díjazás kiegészítő vagy változó összetevői tekintetében;

| e) | a díjazása részeként kiegészítő vagy változó összetevőket kapó női és férfi munkavállalók aránya; |
| --- | --- |

e)

a díjazása részeként kiegészítő vagy változó összetevőket kapó női és férfi munkavállalók aránya;

| f) | a női és férfi munkavállalók aránya az egyes bérsávkvartilisekben; |
| --- | --- |

f)

a női és férfi munkavállalók aránya az egyes bérsávkvartilisekben;

| g) | a nemek közötti bérkülönbség a munkavállalók kategóriái szerint, a rendes alapfizetés és a kiegészítő vagy változó összetevők szerinti bontásban. |
| --- | --- |

g)

a nemek közötti bérkülönbség a munkavállalók kategóriái szerint, a rendes alapfizetés és a kiegészítő vagy változó összetevők szerinti bontásban.

(2)   A legalább 250 munkavállalót foglalkoztató munkáltatóknak 2027. június 7-ig és azt követően minden évben meg kell adniuk az előző naptári évre vonatkozóan az (1) bekezdésben meghatározott információkat.

(3)   A 150–249 munkavállalót foglalkoztató munkáltatóknak 2027. június 7-ig és azt követően háromévente meg kell adniuk az előző naptári évre vonatkozóan az (1) bekezdésben meghatározott információkat.

(4)   A 100–149 munkavállalót foglalkoztató munkáltatóknak 2031. június 7-ig és azt követően háromévente meg kell adniuk az előző naptári évre vonatkozóan az (1) bekezdésben meghatározott információkat.

(5)   A tagállamok nem akadályozhatják meg a 100-nál kevesebb munkavállalót foglalkoztató munkáltatókat abban, hogy önkéntes alapon rendelkezésre bocsássák az (1) bekezdésben meghatározott információkat. A tagállamok nemzeti jogukban előírhatják a 100-nál kevesebb munkavállalót foglalkoztató munkáltatók számára, hogy nyújtsanak tájékoztatást a díjazásról.

(6)   A munkáltató vezetőségének – a munkavállalói képviselőkkel folytatott konzultációt követően – meg kell erősítenie az információk pontosságát. A munkavállalói képviselőknek hozzáféréssel kell rendelkezniük a munkáltató által alkalmazott módszertanokhoz.

(7)   Az e cikk (1) bekezdésének a)–g) pontjában említett információkat azzal a hatósággal kell közölni, amely a 29. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján felelős ezen adatok összeállításáért és közzétételéért. A munkáltató az e cikk (1) bekezdésének a)–f) pontjában említett információkat közzéteheti a honlapján, vagy más módon nyilvánosan hozzáférhetővé teheti.

(8)   A tagállamok maguk is összeállíthatják az e cikk (1) bekezdésének a)–f) pontjában meghatározott információkat adminisztratív adatok – például a munkáltatók által az adó- vagy társadalombiztosítási hatóságok részére szolgáltatott adatok – alapján. Az információkat a 29. cikk (3) bekezdésének c) pontjával összhangban nyilvánosságra kell hozni.

(9)   A munkáltatóknak az (1) bekezdés g) pontjában említett információkat valamennyi munkavállalójuk és azok munkavállalói képviselői rendelkezésére kell bocsátaniuk. A munkáltatóknak kérésre a munkaügyi felügyelőség és az egyenlőséggel foglalkozó testület részére is továbbítaniuk kell az információkat. Kérésre az előző négy évből származó információkat is át kell adni, amennyiben azok rendelkezésre állnak.

(10)   A munkavállalók, a munkavállalói képviselők, a munkaügyi felügyelőségek és az egyenlőséggel foglalkozó testületek számára biztosítani kell a jogot arra, hogy további felvilágosítást és részleteket kérjenek a munkáltatóktól a szolgáltatott adatokkal kapcsolatban, beleértve a nemek közötti bérkülönbségekre vonatkozó magyarázatokat is. A munkáltatók – indokolással ellátott válasz útján – kötelesek észszerű időn belül válaszolni az ilyen megkeresésekre. Ha a nemek közötti bérkülönbözőségeket objektív, nemi szempontból semleges kritériumok nem indokolják, a munkáltatóknak a munkavállalói képviselőkkel, a munkaügyi felügyelőséggel és/vagy az egyenlőséggel foglalkozó testülettel szoros együttműködésben észszerű időtartamon belül orvosolniuk kell a helyzetet.

10. cikk

Közös bérértékelés

(1)   A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy a 9. cikk szerinti bérjelentés hatálya alá tartozó munkáltatók – munkavállalói képviselőikkel együttműködve – közös bérértékelést végezzenek, amelynek esetében az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

| a) | a bérjelentés azt mutatja, hogy a munkavállalók bármely kategóriájában a női és a férfi munkavállalók átlagos bérszintje között legalább 5 %-os különbség áll fenn; |
| --- | --- |

a)

a bérjelentés azt mutatja, hogy a munkavállalók bármely kategóriájában a női és a férfi munkavállalók átlagos bérszintje között legalább 5 %-os különbség áll fenn;

| b) | a munkáltató nem indokolta objektív és nemi szempontból semleges kritériumokkal az átlagos bérszint tekintetében fennálló ezen különbségeket; |
| --- | --- |

b)

a munkáltató nem indokolta objektív és nemi szempontból semleges kritériumokkal az átlagos bérszint tekintetében fennálló ezen különbségeket;

| c) | a munkáltató a bérjelentés benyújtásának időpontját követő hat hónapon belül nem orvosolta az átlagos bérszintben mutatkozó indokolatlan különbséget. |
| --- | --- |

c)

a munkáltató a bérjelentés benyújtásának időpontját követő hat hónapon belül nem orvosolta az átlagos bérszintben mutatkozó indokolatlan különbséget.

(2)   A közös bérértékelést annak érdekében kell elvégezni, hogy azonosítani és orvosolni lehessen, valamint meg lehessen előzni a női és a férfi munkavállalók díjazása közötti, objektív és nemi szempontból semleges kritériumokkal nem indokolható különbségeket, és a közös bérértékelésnek magában kell foglalnia a következőket:

| a) | a női és férfi munkavállalók arányának elemzése a munkavállalók mindegyik kategóriájában; |
| --- | --- |

a)

a női és férfi munkavállalók arányának elemzése a munkavállalók mindegyik kategóriájában;

| b) | információk a női és férfi munkavállalók átlagos bérszintjéről, valamint a díjazás kiegészítő vagy változó összetevőiről a munkavállalók mindegyik kategóriája tekintetében; |
| --- | --- |

b)

információk a női és férfi munkavállalók átlagos bérszintjéről, valamint a díjazás kiegészítő vagy változó összetevőiről a munkavállalók mindegyik kategóriája tekintetében;

| c) | a női és férfi munkavállalók átlagos bérszintje közötti különbségek a munkavállalók mindegyik kategóriájában; |
| --- | --- |

c)

a női és férfi munkavállalók átlagos bérszintje közötti különbségek a munkavállalók mindegyik kategóriájában;

| d) | az átlagos bérszintek közötti különbségek okai a munkavállalói képviselők és a munkáltató által közösen megállapított objektív, nemi szempontból semleges kritériumok alapján, ha vannak ilyenek; |
| --- | --- |

d)

az átlagos bérszintek közötti különbségek okai a munkavállalói képviselők és a munkáltató által közösen megállapított objektív, nemi szempontból semleges kritériumok alapján, ha vannak ilyenek;

| e) | azon női és férfi munkavállalók aránya, akik a szülési vagy apasági szabadságról, szülői szabadságról vagy gondozói szabadságról való visszatérésüket követően béremelésben részesültek, amennyiben ilyen emelésre került sor a munkavállalók releváns kategóriájában a szabadság időtartama alatt; |
| --- | --- |

e)

azon női és férfi munkavállalók aránya, akik a szülési vagy apasági szabadságról, szülői szabadságról vagy gondozói szabadságról való visszatérésüket követően béremelésben részesültek, amennyiben ilyen emelésre került sor a munkavállalók releváns kategóriájában a szabadság időtartama alatt;

| f) | intézkedések a díjazási különbségek kezelésére, amennyiben azok objektív és nemi szempontból semleges kritériumok alapján nem indokolhatók; |
| --- | --- |

f)

intézkedések a díjazási különbségek kezelésére, amennyiben azok objektív és nemi szempontból semleges kritériumok alapján nem indokolhatók;

| g) | a korábbi közös bérértékelések nyomán hozott intézkedések hatékonyságának értékelése. |
| --- | --- |

g)

a korábbi közös bérértékelések nyomán hozott intézkedések hatékonyságának értékelése.

(3)   A munkáltatóknak a munkavállalók és a munkavállalói képviselők rendelkezésére kell bocsátaniuk a közös bérértékelést, valamint továbbítaniuk kell azt a 29. cikk (3) bekezdésének d) pontja szerinti ellenőrző szerv részére. A munkáltatóknak kérésre a munkaügyi felügyelőség és az egyenlőséggel foglalkozó testület részére is rendelkezésre kell bocsátaniuk azt.

(4)   A közös bérértékelés nyomán hozott intézkedések végrehajtása során a munkáltatónak észszerű időtartamon belül, a nemzeti joggal és/vagy gyakorlattal összhangban, a munkavállalói képviselőkkel szoros együttműködésben orvosolnia kell az indokolatlan bérkülönbségeket. A munkaügyi felügyelőséget és/vagy az egyenlőséggel foglalkozó testületet fel lehet kérni az e folyamatban való részvételre. Az intézkedések végrehajtásának a nemi szempontból semleges, meglévő munkakörértékelési- és besorolási rendszerek elemzését vagy ilyen rendszerek létrehozását is magában kell foglalnia a nemi alapú közvetlen, vagy közvetett bérdiszkrimináció kizárásának biztosítása érdekében.

11. cikk

A 250 főnél kevesebb munkavállalót foglalkoztató munkáltatók támogatása

A tagállamok technikai segítségnyújtás és képzés formájában támogatást nyújtanak a 250 főnél kevesebb munkavállalót foglalkoztató munkáltatóknak és az érintett munkavállalói képviselőknek, az ezen irányelvben meghatározott kötelezettségek teljesítésének megkönnyítése érdekében.

12. cikk

Adatvédelem

(1)   Amennyiben a 7., 9. és 10. cikk értelmében hozott intézkedések alapján nyújtott információk személyes adatok kezelésével járnak, a szóban forgó információkat az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban kell megadni.

(2)   Az ezen irányelv 7., 9. vagy 10. cikke alapján kezelt személyes adatok nem használhatók fel az egyenlő díjazás elvének alkalmazásán kívül semmilyen egyéb célra.

(3)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy ha az információknak a 7., 9. és 10. cikk szerinti közzététele egy azonosítható munkavállaló díjazásának közvetlen vagy közvetett közzétételéhez vezetne, akkor kizárólag a munkavállalói képviselők, a munkaügyi felügyelőség vagy az egyenlőséggel foglalkozó testület férhessen hozzá ezekhez az információkhoz. A munkavállalói képviselőknek vagy az egyenlőséggel foglalkozó testületnek tanácsot kell adniuk a munkavállalóknak az ezen irányelv szerinti lehetséges követelésekkel kapcsolatban, anélkül, hogy közzétennék az azonos munkát vagy egyenlő értékű munkát végző egyes munkavállalók tényleges bérszintjét. A 29. cikk szerinti nyomon követés céljából ezeket az információkat korlátozás nélkül rendelkezésre kell bocsátani.

13. cikk

Szociális párbeszéd

A szociális partnerek autonómiájának sérelme nélkül, valamint a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban a tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy az ezen irányelvben meghatározott jogok és kötelezettségek megvitatásán keresztül biztosítsák a szociális partnerek tényleges bevonását, adott esetben ez utóbbiak kérése alapján.

A tagállamok – a szociális partnerek autonómiájának sérelme nélkül és figyelembe véve a nemzeti gyakorlatok sokféleségét – megfelelő intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy előmozdítsák a szociális partnerek szerepét és ösztönözzék a kollektív tárgyaláshoz való jog gyakorlását azokkal az intézkedésekkel kapcsolatban, amelyek célja küzdeni a bérdiszkrimináció és annak a túlnyomórészt az egyik nemhez tartozó munkavállalók által végzett munkák értékelésére gyakorolt hátrányos hatása ellen.

III. FEJEZET

JOGORVOSLAT ÉS JOGÉRVÉNYESÍTÉS

14. cikk

A jogok védelme

A tagállamok biztosítják, hogy az egyeztető eljárás lehetséges igénybevételét követően az egyenlő díjazás elvével kapcsolatos jogok és kötelezettségek érvényesítését érintő bírósági eljárások minden olyan munkavállaló számára rendelkezésre álljanak, aki úgy ítéli meg, hogy sérelmet szenvedett az egyenlő díjazás elve alkalmazásának elmulasztása miatt. Ezeknek az eljárásoknak könnyen hozzáférhetőnek kell lenniük a munkavállalók és a nevükben eljáró személyek számára, még azt követően is, hogy megszűnt az a munkaviszony, amelyben a hátrányos megkülönböztetés feltételezetten megtörtént.

15. cikk

A munkavállalók nevében vagy érdekében indított eljárások

A tagállamok biztosítják, hogy azok az egyesületek, szervezetek, egyenlőséggel foglalkozó testületek és munkavállalói képviselők vagy más jogi személyek, amelyeknek a nemzeti jogban meghatározott kritériumoknak megfelelően jogos érdeke fűződik a férfiak és nők közötti egyenlőség biztosításához, közigazgatási vagy bírósági eljárásban vehessenek részt az egyenlő díjazás elvével kapcsolatos jogok vagy kötelezettségek feltételezett megsértésével kapcsolatban. Az adott személy jóváhagyásával eljárhatnak az egyenlő díjazás elvével kapcsolatos bármely jog vagy kötelezettség megsértését feltételezetten elszenvedő munkavállaló nevében vagy érdekében.

16. cikk

A kártérítéshez való jog

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy minden olyan munkavállaló, aki az egyenlő díjazás elvével kapcsolatos bármely jog vagy kötelezettség megsértése miatt kárt szenvedett, a tagállam által meghatározott módon jogosult legyen arra, hogy teljes kártérítést vagy jóvátételt igényeljen és kaphasson az elszenvedett kárért.

(2)   Az (1) bekezdésben említett kártérítésnek vagy jóvátételnek a tagállamok által meghatározottak szerint, visszatartó erejű és arányos módon tényleges és hatékony kártérítést vagy jóvátételt kell képeznie az elszenvedett veszteségekért és kárért.

(3)   A kártérítésnek vagy jóvátételnek olyan helyzetbe kell hoznia a kárt szenvedett munkavállalót, mintha nem érte volna őt nemen alapuló megkülönböztetés, vagy mintha nem sértették volna meg az egyenlő díjazás elvével kapcsolatos jogokat vagy kötelezettségeket. A tagállamok biztosítják azt, hogy a kártérítés vagy jóvátétel magában foglalja a bérhátralékok és a kapcsolódó prémiumok vagy természetbeni juttatások teljes körű rendezését, az elveszett lehetőségek, a nem vagyoni kár, illetve az egyéb releváns tényezők – köztük esetleg az interszekcionális megkülönböztetés – által okozott károk kompenzálását, valamint a késedelmi kamatokat is.

(4)   A kártérítés vagy jóvátétel előzetes felső határ rögzítésével nem korlátozható.

17. cikk

Más jogorvoslati lehetőségek

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az egyenlő díjazás elvével kapcsolatos jogok vagy kötelezettségek megsértése esetén az illetékes hatóságok vagy a nemzeti bíróságok a nemzeti joggal összhangban, a felperes kérelmére és az alperes költségére kibocsáthassák a következőket:

| a) | a jogsértés megszüntetésére irányuló végzés; |
| --- | --- |

a)

a jogsértés megszüntetésére irányuló végzés;

| b) | olyan végzés, amely az egyenlő díjazás elvével kapcsolatos jogok vagy kötelezettségek alkalmazásának biztosítására irányuló intézkedések meghozatalára kötelez. |
| --- | --- |

b)

olyan végzés, amely az egyenlő díjazás elvével kapcsolatos jogok vagy kötelezettségek alkalmazásának biztosítására irányuló intézkedések meghozatalára kötelez.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy ha az alperes nem tesz eleget az (1) bekezdés értelmében kibocsátott végzések bármelyikének, illetékes hatóságaik vagy nemzeti bíróságaik adott esetben a végzés teljesítésének biztosítása érdekében ismétlődő kényszerítő bírságot szabhassanak ki.

18. cikk

A bizonyítási teher áthelyezése

(1)   A tagállamok nemzeti igazságszolgáltatási rendszerükkel összhangban meghozzák a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy az alperesnek kelljen bizonyítania, hogy a díjazással kapcsolatban sem közvetlen, sem közvetett megkülönböztetés nem történt, abban az esetben, ha azok a munkavállalók, akiket saját állításuk szerint az egyenlő díjazás elvének be nem tartása miatt sérelem ért, valamely illetékes hatóság vagy nemzeti bíróság előtt olyan tényeket bizonyítanak, amelyek alapján vélelmezni lehet, hogy közvetlen vagy közvetett megkülönböztetés történt.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a munkáltató nem teljesítette az 5., 6., 7., 9. és 10. cikkben meghatározott, a bérek átláthatóságával kapcsolatos kötelezettségeket, a díjazást érintő feltételezett közvetett vagy közvetlen megkülönböztetéssel kapcsolatos közigazgatási vagy bírósági eljárás során a munkáltatónak kelljen bizonyítania, hogy nem történt ilyen megkülönböztetés.

E bekezdés első albekezdése nem alkalmazandó, ha a munkáltató bizonyítja, hogy az 5., 6., 7., 9. és 10. cikkben meghatározott kötelezettségek megsértése nyilvánvalóan nem volt szándékos és az kisebb jelentőségű volt.

(3)   Ez az irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy olyan bizonyítási szabályokat vezessenek be, amelyek kedvezőbbek azon munkavállalók számára, akik közigazgatási vagy bírósági eljárást indítanak az egyenlő díjazás elvével kapcsolatos jogok vagy kötelezettségek feltételezett megsértése miatt.

(4)   A tagállamok eltekinthetnek az (1) bekezdés alkalmazásától olyan eljárások esetében, ahol az illetékes hatóságnak vagy a nemzeti bíróságnak kell kivizsgálnia az ügy tényállását.

(5)   Amennyiben a nemzeti jog másként nem rendelkezik, ez a cikk nem vonatkozik a büntetőeljárásokra.

19. cikk

Az egyenlő vagy egyenlő értékű munka bizonyítása

(1)   Annak értékelésekor, hogy a női és férfi munkavállalók azonos munkát vagy egyenlő értékű munkát végeznek-e, annak értékelése, hogy a munkavállalók összehasonlítható helyzetben vannak-e, nem korlátozódhat azokra a helyzetekre, amelyekben a női és a férfi munkavállalók ugyanannál a munkáltatónál dolgoznak, hanem ki kell terjednie a díjazási feltételeket meghatározó egyetlen forrásra. Egyetlen forrás az, amely a munkavállalók összehasonlítása szempontjából releváns díjazási elemeket meghatározza.

(2)   Annak értékelése, hogy a munkavállalók összehasonlítható helyzetben vannak-e, nem korlátozódhat az érintett munkavállalóval egyidejűleg foglalkoztatott munkavállalókra.

(3)   Amennyiben nem állapítható meg valós összehasonlítási alap, a feltételezett bérdiszkrimináció bizonyításához bármely egyéb bizonyíték felhasználható, ideértve a statisztikákat vagy az arra vonatkozó összehasonlítást, hogy valamely összehasonlítható helyzetben hogyan járnának el a munkavállalóval szemben.

20. cikk

A bizonyítékokhoz való hozzáférés

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az egyenlő díjazásra vonatkozó követelésekkel kapcsolatos eljárásokban az illetékes hatóságok vagy a nemzeti bíróságok a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban kötelezhessék az alperest az ellenőrzése alatt álló bármely releváns bizonyíték szolgáltatására.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok vagy a nemzeti bíróságok hatáskörrel rendelkezzenek bizalmas információkat tartalmazó bizonyítékok szolgáltatásának elrendelésére, amennyiben azt az egyenlő díjazásra vonatkozó követelés szempontjából fontosnak ítélik. A tagállamok biztosítják, hogy az ilyen információk szolgáltatásának elrendelésével összefüggésben az illetékes hatóságok vagy a nemzeti bíróságok a nemzeti eljárási szabályokkal összhangban hatékony intézkedésekkel biztosíthassák az ilyen információk védelmét.

(3)   Ez a cikk nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy a felperesek számára kedvezőbb szabályokat tartsanak fenn vagy vezessenek be.

21. cikk

Elévülési idők

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az egyenlő díjazással kapcsolatos követelések érvényesítésére vonatkozó elévülési időkre alkalmazandó nemzeti szabályok meghatározzák az elévülési idő kezdő időpontját, időtartamát és azokat a körülményeket, amelyek fennállása esetén lehetőség van az elévülési idő nyugvására vagy megszakítására. Az elévülési idők nem kezdődhetnek meg azt megelőzően, hogy a felperesnek tudomására jut, vagy észszerűen elvárható, hogy tudomása legyen a jogsértésről. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az elévülési idők nem kezdődhetnek meg addig, amíg a jogsértés fennáll, illetve a munkaszerződés vagy a munkaviszony megszűnése előtt. Az ilyen elévülési idő nem lehet rövidebb három évnél.

(2)   A tagállamok biztosítják az elévülési idő nyugvását vagy – a nemzeti jogtól függően – megszakítását, amint a felperes lépéseket tesz azáltal, hogy panaszt nyújt be a munkáltatónak vagy eljárást indít a bíróságon, közvetlenül vagy a munkavállalói képviselőkön, a munkaügyi felügyelőségen vagy az egyenlőséggel foglalkozó testületen keresztül.

(3)   Ez a cikk nem alkalmazandó a követelések érvényesítésére nyitva álló jogvesztő határidőkre vonatkozó szabályokra.

22. cikk

Jogi költségek

A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben az alperes pernyertes a bérdiszkriminációra vonatkozó követeléssel kapcsolatos eljárásban, a nemzeti bíróságok a nemzeti joggal összhangban értékelhessék, hogy a pervesztes felperesnek volt-e észszerű oka a kereset benyújtására, és ha igen, helyénvaló-e, ha nem kötelezik a felperest az eljárás költségeinek viselésére.

23. cikk

Szankciók

(1)   A tagállamok megállapítják az egyenlő díjazás elvével kapcsolatos jogok és kötelezettségek megsértése esetén alkalmazandó hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókra vonatkozó szabályokat. A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést az említett szabályok végrehajtásának biztosítására, és haladéktalanul értesítik a Bizottságot ezekről a szabályokról és intézkedésekről, valamint az ezeket érintő minden későbbi módosításról.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett szankciók tényleges visszatartó hatással legyenek az egyenlő díjazás elvével kapcsolatos jogok és kötelezettségek megsértését illetően. Az említett szankciók magukban foglalják a bírságokat is, amelyeket a nemzeti jog alapján kell meghatározni.

(3)   Az (1) bekezdésben említett szankcióknak figyelembe kell venniük a jogsértés körülményeivel kapcsolatos súlyosító vagy enyhítő tényezőket, amelyek magukban foglalhatják az interszekcionális megkülönböztetést is.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy külön szankciók legyenek alkalmazandók az egyenlő díjazás elvével kapcsolatos jogok és kötelezettségek ismételt megsértése esetén.

(5)   A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy az e cikk értelmében előírt szankciókat a gyakorlatban ténylegesen alkalmazzák.

24. cikk

Egyenlő díjazás közbeszerzési szerződések és koncessziók esetében

(1)   A tagállamok által a 2014/23/EU irányelv 30. cikkének (3) bekezdésével, a 2014/24/EU irányelv 18. cikkének (2) bekezdésével és a 2014/25/EU irányelv 36. cikkének (2) bekezdésével összhangban hozott megfelelő intézkedések magukban foglalják azokat az intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy a gazdasági szereplők a közbeszerzési szerződések vagy koncessziók teljesítése során eleget tegyenek az egyenlő díjazás elvével kapcsolatos kötelezettségeknek.

(2)   A tagállamok mérlegelik az ajánlatkérő szervek kötelezését adott esetben olyan szankciók és felmondási feltételek bevezetésére, amelyek biztosítják az egyenlő díjazás elvének betartását a közbeszerzési szerződések és koncessziók teljesítése során. Amennyiben a tagállami hatóságok a 2014/23/EU irányelv 38. cikke (7) bekezdésének a) pontjával, a 2014/24/EU irányelv 57. cikke (4) bekezdésének a) pontjával vagy a 2014/25/EU irányelv 80. cikkének a 2014/24/EU irányelv 57. cikke (4) bekezdésének a) pontjával összefüggésben értelmezett (1) bekezdésével összhangban járnak el, az ajánlatkérő szervek kizárhatnak vagy a tagállamok által kötelezhetők arra, hogy kizárjanak bármely gazdasági szereplőt a közbeszerzési eljárásban való részvételből, amennyiben bármely megfelelő eszközzel bizonyítani tudják az e cikk (1) bekezdésében említett kötelezettségeknek akár a bérek átláthatóságára vonatkozó követelményeknek való meg nem feleléssel, akár a munkavállalók bármely kategóriájában 5 %-ot meghaladó, a munkáltató által objektív, nemi szempontból semleges kritériumok alapján nem indokolt bérkülönbség fennállásával összefüggő megsértését. Ez nem érinti a 2014/23/EU, a 2014/24/EU vagy a 2014/25/EU irányelvben meghatározott egyéb jogokat és kötelezettségeket.

25. cikk

Viktimizáció és a kedvezőtlenebb bánásmóddal szembeni védelem

(1)   A munkavállalók és a munkavállalói képviselőik nem részesülhetnek kedvezőtlenebb bánásmódban azon az alapon, hogy éltek az egyenlő díjazással kapcsolatos jogaikkal, vagy mert támogattak valamely másik személyt a jogai védelmében.

(2)   A tagállamok a nemzeti jogrendszerükön belül meghozzák a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy megvédjék a munkavállalókat – ideértve a munkavállalói képviselőkén eljáró munkavállalókat is – attól, hogy az egyenlő díjazás elévével kapcsolatos jogok és kötelezettségek érvényesítése céljából a munkáltató szervezetén belül tett panasz vagy közigazgatási, illetve bírósági eljárás megindítása miatt a munkáltató elbocsássa őket, vagy egyéb hátrányos bánásmódot alkalmazzon velük szemben.

26. cikk

Kapcsolat a 2006/54/EK irányelvvel

Az egyenlő díjazásnak a 2006/54/EK irányelv 4. cikkében rögzített elvével összefüggő bármely joggal vagy kötelezettséggel kapcsolatos eljárásokra ezen irányelv III. fejezete alkalmazandó.

IV. FEJEZET

HORIZONTÁLIS RENDELKEZÉSEK

27. cikk

A védelem szintje

(1)   A tagállamok bevezethetnek vagy fenntarthatnak olyan rendelkezéseket, amelyek kedvezőbbek a munkavállalók számára az ezen irányelvben megállapított rendelkezéseknél.

(2)   Ezen irányelv végrehajtása semmilyen körülmények között sem adhat alapot a már meglévő védelmi szint csökkentésére az ezen irányelv hatálya alá tartozó területeken.

28. cikk

Az egyenlőséggel foglalkozó testületek

(1)   A munkaügyi felügyelőségek vagy a munkavállalók jogait érvényesítő egyéb szervek – köztük a szociális partnerek – hatáskörének sérelme nélkül az egyenlőséggel foglalkozó testületek illetékesek az ezen irányelv hatálya alá tartozó kérdésekben.

(2)   A tagállamok a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban aktív intézkedéseket hoznak a munkaügyi felügyelőségek, az egyenlőséggel foglalkozó testületek és adott esetben a szociális partnerek közötti, az egyenlő díjazás elvével kapcsolatban folytatott szoros együttműködés és koordináció biztosítása érdekében.

(3)   A tagállamok biztosítják az egyenlőséggel foglalkozó testületeik számára az egyenlő díjazáshoz való jog tiszteletben tartásával kapcsolatos feladataik hatékony ellátásához szükséges forrásokat.

29. cikk

Nyomon követés és a tudatosság növelése

(1)   A tagállamok biztosítják az egyenlő díjazás elve alkalmazásának következetes és koordinált nyomon követését és támogatását, valamint az összes rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőség érvényesítését.

(2)   Minden tagállam kijelöl egy szervet az ezen irányelvet végrehajtó nemzeti intézkedések végrehajtásának nyomon követésére és támogatására (a továbbiakban: ellenőrző szerv), és megteszi az annak megfelelő működéséhez szükséges intézkedéseket. Az ellenőrző szerv lehet valamely nemzeti szinten meglévő testület vagy struktúra része. A tagállamok egynél több szervet is kijelölhetnek a tudatosság növelése és az adatgyűjtés céljából, feltéve, hogy a (3) bekezdés b), c) és e) pontjában előírt nyomonkövetési és elemzési feladatokat egy központi szerv végzi.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy az ellenőrző szerv feladatai közé tartozzanak a következők:

| a) | az állami- és magánvállalatok és -szervezetek, a szociális partnerek és a nyilvánosság figyelmének felhívása az egyenlő díjazás elvének és a bérek átláthatóságához való jognak az előmozdítására, többek között az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazással kapcsolatos interszekcionális megkülönböztetés elleni küzdelem révén; |
| --- | --- |

a)

az állami- és magánvállalatok és -szervezetek, a szociális partnerek és a nyilvánosság figyelmének felhívása az egyenlő díjazás elvének és a bérek átláthatóságához való jognak az előmozdítására, többek között az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazással kapcsolatos interszekcionális megkülönböztetés elleni küzdelem révén;

| b) | a nemek közötti bérkülönbség okainak elemzése, és eszközök kidolgozása a bérkülönbségek értékelésének elősegítésére, mindenekelőtt az EIGE elemző munkájára és eszközeire támaszkodva; |
| --- | --- |

b)

a nemek közötti bérkülönbség okainak elemzése, és eszközök kidolgozása a bérkülönbségek értékelésének elősegítésére, mindenekelőtt az EIGE elemző munkájára és eszközeire támaszkodva;

| c) | a munkáltatóktól a 9. cikk (7) bekezdése alapján kapott adatok összegyűjtése, valamint a 9. cikk (1) bekezdésének a)–f) pontjában említett adatok gyors, könnyen hozzáférhető és felhasználóbarát módon történő közzététele, amely lehetővé teszi az érintett tagállam munkáltatói, ágazatai és régiói közötti összehasonlítást, továbbá az előző négy évből származó adatok hozzáférhetővé tételének biztosítása, amennyiben azok rendelkezésre állnak; |
| --- | --- |

c)

a munkáltatóktól a 9. cikk (7) bekezdése alapján kapott adatok összegyűjtése, valamint a 9. cikk (1) bekezdésének a)–f) pontjában említett adatok gyors, könnyen hozzáférhető és felhasználóbarát módon történő közzététele, amely lehetővé teszi az érintett tagállam munkáltatói, ágazatai és régiói közötti összehasonlítást, továbbá az előző négy évből származó adatok hozzáférhetővé tételének biztosítása, amennyiben azok rendelkezésre állnak;

| d) | a 10. cikk (3) bekezdése szerinti közös bérértékelési jelentések összegyűjtése; |
| --- | --- |

d)

a 10. cikk (3) bekezdése szerinti közös bérértékelési jelentések összegyűjtése;

| e) | a bérdiszkriminációval kapcsolatban az illetékes hatóságokhoz – többek között az egyenlőséggel foglalkozó testületekhez – benyújtott panaszok és a nemzeti bíróságokhoz benyújtott keresetek számára és típusaira vonatkozó adatok összesítése. |
| --- | --- |

e)

a bérdiszkriminációval kapcsolatban az illetékes hatóságokhoz – többek között az egyenlőséggel foglalkozó testületekhez – benyújtott panaszok és a nemzeti bíróságokhoz benyújtott keresetek számára és típusaira vonatkozó adatok összesítése.

(4)   A tagállamok 2028. június 7-ig és azt követően kétévente, egyetlen beadványban a Bizottság rendelkezésére bocsátják a (3) bekezdés c), d) és e) pontjában említett adatokat.

30. cikk

Kollektív tárgyalás és fellépés

Ez az irányelv semmilyen módon nem érinti a kollektív szerződésekkel kapcsolatos tárgyalásokhoz, a kollektív szerződések megkötéséhez és érvényesítéséhez való jogot vagy a kollektív fellépéshez való jogot, a nemzeti joggal vagy gyakorlattal összhangban.

31. cikk

Statisztika

A tagállamok évente a Bizottság (Eurostat) rendelkezésére bocsátják a nemek közötti, kiigazítások nélküli bérkülönbség kiszámításához szükséges naprakész nemzeti adatokat. Az említett statisztikákat nemek, gazdasági ágazat, munkaidő (teljes munkaidő/részmunkaidő), tulajdonforma (állami tulajdon/magántulajdon) és életkor szerinti bontásban, éves alapon számítva kell rendelkezésre bocsátani.

Az első bekezdésben említett adatokat a 2026-os referenciaévre vonatkozóan 2028. január 31-től kell benyújtani.

32. cikk

Az információk terjesztése

A tagállamok aktív intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy az érintett személyek a teljes területükön, minden megfelelő eszközzel tájékoztatást kapjanak az ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezésekről, a már hatályban lévő, vonatkozó rendelkezésekkel együtt.

33. cikk

Végrehajtás

A tagállamok – a szociális partnerek szerepére vonatkozó nemzeti joggal és/vagy gyakorlattal összhangban – megbízhatják a szociális partnereket ennek az irányelvnek a végrehajtásával, feltéve, hogy a tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy mindenkor biztosítottak legyenek az ezen irányelv által elérni kívánt eredmények. A szociális partnerekre ruházott végrehajtási feladatok a következőket foglalhatják magukban:

| a) | a 4. cikk (2) bekezdésében említett elemzési eszközök vagy módszerek kidolgozása; |
| --- | --- |

a)

a 4. cikk (2) bekezdésében említett elemzési eszközök vagy módszerek kidolgozása;

| b) | pénzbírságoknak megfelelő pénzügyi szankciók, feltéve, hogy azok hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek. |
| --- | --- |

b)

pénzbírságoknak megfelelő pénzügyi szankciók, feltéve, hogy azok hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek.

34. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2026. június 7-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

A Bizottság tájékoztatásakor a tagállamok megküldik továbbá a Bizottságnak az átültető intézkedéseik által a munkavállalókra és a 250-nél kevesebb munkavállalót foglalkoztató munkáltatókra gyakorolt hatásra vonatkozó értékelés eredményeinek összefoglalását, valamint az ilyen értékelés közzétételének helyére való hivatkozást.

(2)   Amikor a tagállamok elfogadják az (1) bekezdésben említett rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

35. cikk

Jelentéstétel és felülvizsgálat

(1)   A tagállamok 2031. június 7-ig tájékoztatják a Bizottságot ezen irányelv végrehajtásáról és gyakorlati hatásáról.

(2)   A Bizottság 2033. június 7-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv végrehajtásáról. A jelentésben meg kell vizsgálni többek között a 9. és 10. cikkben a munkáltatókra vonatkozóan meghatározott küszöbértékeket, valamint a 10. cikk (1) bekezdésében a közös bérértékelés elvégzésére vonatkozóan megállapított 5 %-os küszöbértéket. A Bizottság, adott esetben, javaslatot tesz az említett jelentés alapján általa szükségesnek tartott bármely jogalkotási módosításra.

36. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

37. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2023. május 10-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

J. ROSWALL

---

(1)  
  HL C 341., 2021.8.24., 84. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2023. március 30-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2023. április 24-i határozata.

2

(3)  A Bíróság 1996. április 30-i ítélete, P kontra S, C-13/94, ECLI:EU:C:1996:170; a Bíróság 2004. január 7-i ítélete, K.B., C-117/01, ECLI:EU:C:2004:7; a Bíróság 2006. április 27-i ítélete, Richards, C-423/04, ECLI:EU:C:2006:256; a Bíróság 2018. június 26-i ítélete, M.B., C-451/16, ECLI:EU:C:2018:492.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/54/EK irányelve (2006. július 5.) a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról (HL L 204., 2006.7.26., 23. o.).

4

(5)  A Bíróság 1986. július 3-i ítélete, Lawrie-Blum, 66/85, ECLI:EU:C:1986:284; a Bíróság 2010. október 14-i ítélete, Union Syndicale Solidaires Isère, C-428/09, ECLI:EU:C:2010:612; a Bíróság 2014. december 4-i ítélete, FNV Kunsten Informatie en Media, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411; a Bíróság 2015. július 9-i ítélete, Balkaya, C-229/14, ECLI:EU:C:2015:455; a Bíróság 2016. november 17-i ítélete, Betriebsrat der Ruhrlandklinik, C-216/15, ECLI:EU:C:2016:883; a Bíróság 2020. július 16-i ítélete, Governo della Repubblica italiana (Az olasz békebírák jogállása), C-658/18, ECLI:EU:C:2020:572.

5

(6)  Például a Bíróság 1982. február 9-i ítélete, Garland, C-12/81, ECLI:EU:C:1982:44; a Bíróság 1982. június 9-i ítélete, az Európai Közösségek Bizottsága kontra Luxemburgi Nagyhercegség, C-58/81., ECLI:EU:C:1982:215; a Bíróság 1989. július 13-i ítélete, Rinner-Kühn, C-171/88, ECLI:EU:C:1989:328; a Bíróság 1990. június 27-i ítélete, Kowalska, C-33/89, ECLI:EU:C:1990:265; a Bíróság 1992. június 4-i ítélete, Böttel, C-360/90, ECLI:EU:C:1992:246; a Bíróság 1996. február 13-i ítélete, Gillespie és társai, C-342/93, ECLI:EU:C:1996:46; a Bíróság 1996. március 7-i ítélete, Freers és Speckmann, C-278/93, ECLI:EU:C:1996:83; a Bíróság 2004. március 30-i ítélete, Alabaster, C-147/02, ECLI:EU:C:2004:192.

6

(7)  A Tanács 2000/43/EK irányelve (2000. június 29.) a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról (HL L 180., 2000.7.19., 22. o.).

7

(8)  A Tanács 2000/78/EK irányelve (2000. november 27.) a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról (HL L 303., 2000.12.2., 16. o.).

8

(9)  A Bíróság 2002. szeptember 17-i ítélete, Lawrence és társai, C-320/00, ECLI:EU:C:2002:498.

9

(10)  A Bíróság 1980. március 27-i ítélete, Macarthys Ltd, C-129/79, ECLI:EU:C:1980:103.

10

(11)  A Bizottság 2003/361/EK ajánlása (2003. május 6.) a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2102 irányelve (2016. október 26.) a közszférabeli szervezetek honlapjainak és mobilalkalmazásainak akadálymentesítéséről (HL L 327., 2016.12.2., 1. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/34/EU irányelve (2013. június 26.) a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 182., 2013.6.29., 19. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

14

(15)  A Bíróság 2015. december 17-i ítélete, Arjona Camacho, C-407/14, ECLI:EU:C:2015:831., 45. pont.

15

(16)  A Bíróság 1989. október 17-i ítélete, Danfoss, C-109/88, ECLI:EU:C:1989:383.

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve (2014. február 26.) a koncessziós szerződésekről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

19

(20)  A Bíróság 2019. június 20-i ítélete, Hakelbracht és társai, C-404/18, ECLI:EU:C:2019:523.

20

(21)  A Tanács 530/1999/EK rendelete (1999. március 9.) a strukturális keresetfelvételi statisztikákról és a munkaerőköltség-felvételi statisztikákról (HL L 63., 1999.3.12., 6. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.).

22

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

23

(24)  A Tanács 92/85/EGK irányelve (1992. október 19.) a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről (tizedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében) (HL L 348., 1992.11.28., 1. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1158 irányelve (2019. június 20.) a szülők és a gondozók vonatkozásában a munka és a magánélet közötti egyensúlyról és a 2010/18/EU tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 188., 2019.7.12., 79. o.).

25

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2023.5.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/45

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/971 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. május 10.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről („Cedro di Santa Maria del Cedro” [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) Olaszország kérelmét a „Cedro di Santa Maria del Cedro” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) Olaszország kérelmét a „Cedro di Santa Maria del Cedro” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti indokolással ellátott kifogásolási nyilatkozat, ezért a „Cedro di Santa Maria del Cedro” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti indokolással ellátott kifogásolási nyilatkozat, ezért a „Cedro di Santa Maria del Cedro” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Cedro di Santa Maria del Cedro” (OEM) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.6. osztályba (Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva) tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. május 10-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 25., 2023.1.24., 12. o.

2

(3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2023.5.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/46

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/972 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. május 10.)

a Labisia pumila vizes etanolos kivonata új élelmiszerként történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről és az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az új élelmiszerekről, az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/2283 rendelet értelmében csak engedélyezett és az uniós jegyzékbe felvett új élelmiszerek hozhatók forgalomba az Unióban. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/2283 rendelet értelmében csak engedélyezett és az uniós jegyzékbe felvett új élelmiszerek hozhatók forgalomba az Unióban.

| (2) | A Bizottság az (EU) 2015/2283 rendelet 8. cikke alapján elfogadta az engedélyezett új élelmiszerek uniós jegyzékét megállapító (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendeletet (2). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az (EU) 2015/2283 rendelet 8. cikke alapján elfogadta az engedélyezett új élelmiszerek uniós jegyzékét megállapító (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendeletet (2).

| (3) | 2019. október 7-én a Medika Natura Sdn. Bhd. vállalat (a továbbiakban: kérelmező, eredetileg: Orchid Life Sdn Bhd) az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikkének (1) bekezdése értelmében kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a Labisia pumila vizes etanolos kivonatának az uniós piacon új élelmiszerként történő forgalomba hozatalára vonatkozóan. A kérelmező a Labisia pumila vizes etanolos kivonatának napi 750 mg maximális felhasználási mennyiségben történő felhasználását kérelmezte a várandós és szoptató nők kivételével a felnőtt népességnek szánt, a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) meghatározott étrend-kiegészítőkben. |
| --- | --- |

(3)

2019. október 7-én a Medika Natura Sdn. Bhd. vállalat (a továbbiakban: kérelmező, eredetileg: Orchid Life Sdn Bhd) az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikkének (1) bekezdése értelmében kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a Labisia pumila vizes etanolos kivonatának az uniós piacon új élelmiszerként történő forgalomba hozatalára vonatkozóan. A kérelmező a Labisia pumila vizes etanolos kivonatának napi 750 mg maximális felhasználási mennyiségben történő felhasználását kérelmezte a várandós és szoptató nők kivételével a felnőtt népességnek szánt, a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) meghatározott étrend-kiegészítőkben.

| (4) | 2019. október 7-én a kérelmező a kérelem alátámasztására benyújtott, szellemi tulajdont képező tudományos adatok, nevezetesen a következők védelme iránt is kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz: egy patkányokon végzett farmakokinetikai vizsgálat (4), egy bakteriális reverz mutagenitási vizsgálat (5), egy in vitro emlős kromoszómarendellenesség-vizsgálat (6), egy egereken végzett emlős eritrocita mikronukleusz-vizsgálat (7), egy patkányokon végzett, ismételt dózisú (90 napos) orálistoxicitás-vizsgálat (8), egy oldhatósági vizsgálat (9), egy in vitro mikronukleusz-vizsgálat (10) és egy egy éven át tartó krónikustoxicitás-vizsgálat (11). |
| --- | --- |

(4)

2019. október 7-én a kérelmező a kérelem alátámasztására benyújtott, szellemi tulajdont képező tudományos adatok, nevezetesen a következők védelme iránt is kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz: egy patkányokon végzett farmakokinetikai vizsgálat (4), egy bakteriális reverz mutagenitási vizsgálat (5), egy in vitro emlős kromoszómarendellenesség-vizsgálat (6), egy egereken végzett emlős eritrocita mikronukleusz-vizsgálat (7), egy patkányokon végzett, ismételt dózisú (90 napos) orálistoxicitás-vizsgálat (8), egy oldhatósági vizsgálat (9), egy in vitro mikronukleusz-vizsgálat (10) és egy egy éven át tartó krónikustoxicitás-vizsgálat (11).

| (5) | 2020. április 14-én a Bizottság felkérte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság), hogy végezze el a Labisia pumila vizes etanolos kivonatának új élelmiszerként történő értékelését. |
| --- | --- |

(5)

2020. április 14-én a Bizottság felkérte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság), hogy végezze el a Labisia pumila vizes etanolos kivonatának új élelmiszerként történő értékelését.

| (6) | 2022. szeptember 28-án a Hatóság az (EU) 2015/2283 rendelet 11. cikkének megfelelően elfogadta a Labisia pumila vizes etanolos kivonata mint az (EU) 2015/2283 rendelet szerinti új élelmiszer biztonságosságáról szóló tudományos szakvéleményét (12). |
| --- | --- |

(6)

2022. szeptember 28-án a Hatóság az (EU) 2015/2283 rendelet 11. cikkének megfelelően elfogadta a Labisia pumila vizes etanolos kivonata mint az (EU) 2015/2283 rendelet szerinti új élelmiszer biztonságosságáról szóló tudományos szakvéleményét (12).

| (7) | Tudományos szakvéleményében a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a Labisia pumila egész növényéből szárítási segédanyagként alkalmazott maltodextrinnel (2:1 arányban) keverve készült, vizes etanolos kivonat (1:1) napi 350 mg mennyiségig biztonságos a célpopuláció számára. Ezért az említett tudományos szakvélemény elegendő alapot nyújt annak megállapításához, hogy a Labisia pumila vizes etanolos kivonata a várandós és szoptató nők kivételével a felnőtt népességnek szánt, a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott étrend-kiegészítőkben felhasználva napi 350 mg maximális felhasználási mennyiségig megfelel az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében meghatározott forgalombahozatali feltételeknek. |
| --- | --- |

(7)

Tudományos szakvéleményében a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a Labisia pumila egész növényéből szárítási segédanyagként alkalmazott maltodextrinnel (2:1 arányban) keverve készült, vizes etanolos kivonat (1:1) napi 350 mg mennyiségig biztonságos a célpopuláció számára. Ezért az említett tudományos szakvélemény elegendő alapot nyújt annak megállapításához, hogy a Labisia pumila vizes etanolos kivonata a várandós és szoptató nők kivételével a felnőtt népességnek szánt, a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott étrend-kiegészítőkben felhasználva napi 350 mg maximális felhasználási mennyiségig megfelel az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében meghatározott forgalombahozatali feltételeknek.

| (8) | Tudományos szakvéleményében a Hatóság megjegyezte továbbá, hogy az új élelmiszer biztonságosságára vonatkozó következtetése az oldhatósági vizsgálaton és a toxikológiai adatokon (a farmakokinetikai, genotoxicitási, szubkrónikus és krónikus orális toxicitási vizsgálatokon) alapult, amelyek hiányában nem tudta volna értékelni az új élelmiszert és következtetését levonni. |
| --- | --- |

(8)

Tudományos szakvéleményében a Hatóság megjegyezte továbbá, hogy az új élelmiszer biztonságosságára vonatkozó következtetése az oldhatósági vizsgálaton és a toxikológiai adatokon (a farmakokinetikai, genotoxicitási, szubkrónikus és krónikus orális toxicitási vizsgálatokon) alapult, amelyek hiányában nem tudta volna értékelni az új élelmiszert és következtetését levonni.

| (9) | A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy támassza alá az említett adatok és vizsgálatok védett jellege kapcsán támasztott igényének indokolását, és pontosítsa az azokra vonatkozó, az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti kizárólagos hivatkozási jogot érintő állítását. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy támassza alá az említett adatok és vizsgálatok védett jellege kapcsán támasztott igényének indokolását, és pontosítsa az azokra vonatkozó, az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti kizárólagos hivatkozási jogot érintő állítását.

| (10) | A kérelmező kijelentette, hogy védett és kizárólagos hivatkozási joggal rendelkezett a kérelem benyújtásának időpontjában a patkányokon végzett farmakokinetikai vizsgálat, a bakteriális reverz mutagenitási vizsgálat, az in vitro emlős kromoszómarendellenesség-vizsgálat, az egereken végzett emlős eritrocita mikronukleusz-vizsgálat, a patkányokon végzett, ismételt dózisú (90 napos) orálistoxicitás-vizsgálat, az oldhatósági vizsgálat, az in vitro mikronukleusz-vizsgálat és az egy éven át tartó krónikustoxicitás-vizsgálat tekintetében, és hogy harmadik felek jogszerűen nem férhetnek hozzá ezekhez az adatokhoz, nem használhatják fel őket, illetve nem hivatkozhatnak rájuk. |
| --- | --- |

(10)

A kérelmező kijelentette, hogy védett és kizárólagos hivatkozási joggal rendelkezett a kérelem benyújtásának időpontjában a patkányokon végzett farmakokinetikai vizsgálat, a bakteriális reverz mutagenitási vizsgálat, az in vitro emlős kromoszómarendellenesség-vizsgálat, az egereken végzett emlős eritrocita mikronukleusz-vizsgálat, a patkányokon végzett, ismételt dózisú (90 napos) orálistoxicitás-vizsgálat, az oldhatósági vizsgálat, az in vitro mikronukleusz-vizsgálat és az egy éven át tartó krónikustoxicitás-vizsgálat tekintetében, és hogy harmadik felek jogszerűen nem férhetnek hozzá ezekhez az adatokhoz, nem használhatják fel őket, illetve nem hivatkozhatnak rájuk.

| (11) | A Bizottság értékelte a kérelmező által benyújtott valamennyi információt, és úgy ítélte meg, hogy azok kellőképen alátámasztják az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelmények teljesülését. Ezért a patkányokon végzett farmakokinetikai vizsgálatot, a bakteriális reverz mutagenitási vizsgálatot, az in vitro emlős kromoszómarendellenesség-vizsgálatot, az egereken végzett emlős eritrocita mikronukleusz-vizsgálatot, a patkányokon végzett, ismételt dózisú (90 napos) orálistoxicitás-vizsgálatot, az oldhatósági vizsgálatot, az in vitro mikronukleusz-vizsgálatot és az egy éven át tartó krónikustoxicitás-vizsgálatot az (EU) 2015/2283 rendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban védettnek kell minősíteni. Ennek megfelelően az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves időszakon belül csak a kérelmező számára engedélyezhető a Labisia pumila vizes etanolos kivonatának uniós piacon történő forgalomba hozatala. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság értékelte a kérelmező által benyújtott valamennyi információt, és úgy ítélte meg, hogy azok kellőképen alátámasztják az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelmények teljesülését. Ezért a patkányokon végzett farmakokinetikai vizsgálatot, a bakteriális reverz mutagenitási vizsgálatot, az in vitro emlős kromoszómarendellenesség-vizsgálatot, az egereken végzett emlős eritrocita mikronukleusz-vizsgálatot, a patkányokon végzett, ismételt dózisú (90 napos) orálistoxicitás-vizsgálatot, az oldhatósági vizsgálatot, az in vitro mikronukleusz-vizsgálatot és az egy éven át tartó krónikustoxicitás-vizsgálatot az (EU) 2015/2283 rendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban védettnek kell minősíteni. Ennek megfelelően az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves időszakon belül csak a kérelmező számára engedélyezhető a Labisia pumila vizes etanolos kivonatának uniós piacon történő forgalomba hozatala.

| (12) | Ugyanakkor a Labisia pumila vizes etanolos kivonata engedélyezésének és a kérelmező dossziéjában szereplő adatokra való hivatkozások felhasználásának a kérelmezőre történő kizárólagos korlátozása nem jelenti azt, hogy később más kérelmezők ne kérelmezhessék ugyanezen új élelmiszer forgalomba hozatalának engedélyezését, feltéve, hogy kérelmük az ilyen engedélyezést alátámasztó, jogszerűen megszerzett információkon alapul. |
| --- | --- |

(12)

Ugyanakkor a Labisia pumila vizes etanolos kivonata engedélyezésének és a kérelmező dossziéjában szereplő adatokra való hivatkozások felhasználásának a kérelmezőre történő kizárólagos korlátozása nem jelenti azt, hogy később más kérelmezők ne kérelmezhessék ugyanezen új élelmiszer forgalomba hozatalának engedélyezését, feltéve, hogy kérelmük az ilyen engedélyezést alátámasztó, jogszerűen megszerzett információkon alapul.

| (13) | Helyénvaló, hogy a Labisia pumila vizes etanolos kivonata új élelmiszernek az új élelmiszerek uniós jegyzékébe történő felvételekor tüntessék fel az (EU) 2015/2283 rendelet 9. cikkének (3) bekezdésében említett információkat. E tekintetben a Labisia pumila vizes etanolos kivonatát tartalmazó étrend-kiegészítőknek a kérelmező által javasolt és a Hatóság által értékelt felhasználási feltételeivel összhangban a fogyasztókat megfelelő jelölés útján tájékoztatni kell arról, hogy a Labisia pumila vizes etanolos kivonatát tartalmazó étrend-kiegészítőket csak felnőttek fogyaszthatják, a várandós és szoptató nők kivételével. |
| --- | --- |

(13)

Helyénvaló, hogy a Labisia pumila vizes etanolos kivonata új élelmiszernek az új élelmiszerek uniós jegyzékébe történő felvételekor tüntessék fel az (EU) 2015/2283 rendelet 9. cikkének (3) bekezdésében említett információkat. E tekintetben a Labisia pumila vizes etanolos kivonatát tartalmazó étrend-kiegészítőknek a kérelmező által javasolt és a Hatóság által értékelt felhasználási feltételeivel összhangban a fogyasztókat megfelelő jelölés útján tájékoztatni kell arról, hogy a Labisia pumila vizes etanolos kivonatát tartalmazó étrend-kiegészítőket csak felnőttek fogyaszthatják, a várandós és szoptató nők kivételével.

| (14) | A Labisia pumila vizes etanolos kivonatát fel kell venni az új élelmiszereknek az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendeletben meghatározott uniós jegyzékébe. Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(14)

A Labisia pumila vizes etanolos kivonatát fel kell venni az új élelmiszereknek az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendeletben meghatározott uniós jegyzékébe. Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (15) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(15)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Labisia pumila vizes etanolos kivonata forgalomba hozható az Unióban.

A Labisia pumila vizes etanolos kivonatát fel kell venni az új élelmiszereknek az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendeletben meghatározott uniós jegyzékébe.

(2)   Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A 2023. június 6-tól számított ötéves időszakban kizárólag a Medika Natura Sdn. Bhd. vállalat (13) jogosult az 1. cikkben említett új élelmiszer Unión belüli forgalomba hozatalára, kivéve, ha egy későbbi kérelmező a 3. cikk szerint védett tudományos adatokra való hivatkozás nélkül vagy a Medika Natura Sdn. Bhd. beleegyezésével engedélyt kap az új élelmiszer forgalmazására.

3. cikk

A kérelmezési dossziéban szereplő tudományos adatok, amelyek eleget tesznek az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek, nem használhatók fel későbbi kérelmezők javára az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves időtartamon belül a Medika Natura Sdn. Bhd. beleegyezése nélkül.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. május 10-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 327., 2015.12.11., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelete (2017. december 20.) az új élelmiszerek uniós jegyzékének az új élelmiszerekről szóló (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megállapításáról (HL L 351., 2017.12.30., 72. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/46/EK irányelve (2002. június 10.) az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 183., 2002.7.12., 51. o.).

3

(4)  48. melléklet.

4

(5)  52. melléklet.

5

(6)  53. melléklet.

6

(7)  54. melléklet.

7

(8)  55. melléklet.

8

(9)  91. melléklet.

9

(10)  92. melléklet.

10

(11)  93., 94., 97. és 98. melléklet.

11

(12)  EFSA Journal 2022;20(11):7611.

12

(13)  No. 44B Jalan Bola Tampar 13/14 Section 13, 40100 Shah Alam Selangor, Malajzia.

13

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. táblázat (Engedélyezett új élelmiszerek) a következő bejegyzéssel egészül ki:










  Engedélyezett új élelmiszer | Az új élelmiszer felhasználásának feltételei | További különös jelölési követelmények | Egyéb követelmények | Adatvédelem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Labisia pumila vizes etanolos kivonata | Adott élelmiszer-kategória | Maximális mennyiségek | 1. | Az új élelmiszer megnevezése az azt tartalmazó élelmiszerek jelölésén: «Labisia pumila vizes etanolos kivonata». |

1.

Az 1. táblázat (Engedélyezett új élelmiszerek) a következő bejegyzéssel egészül ki:

Engedélyezett új élelmiszer

Az új élelmiszer felhasználásának feltételei

További különös jelölési követelmények

Egyéb követelmények

Adatvédelem

„Labisia pumila vizes etanolos kivonata

Adott élelmiszer-kategória

Maximális mennyiségek

1.

Az új élelmiszer megnevezése az azt tartalmazó élelmiszerek jelölésén: «Labisia pumila vizes etanolos kivonata».

| 2. | Az új élelmiszert tartalmazó étrend-kiegészítők jelölésén fel kell tüntetni egy arra vonatkozó kijelentést, hogy azokat csak 18 évesnél idősebb személyek fogyaszthatják, a várandós és szoptató nők kivételével. |
| --- | --- |

2.

Az új élelmiszert tartalmazó étrend-kiegészítők jelölésén fel kell tüntetni egy arra vonatkozó kijelentést, hogy azokat csak 18 évesnél idősebb személyek fogyaszthatják, a várandós és szoptató nők kivételével.

Engedélyezve 2023. június 6-án. A jegyzékbe való felvétel az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkével összhangban védelem alatt álló, védett tudományos bizonyítékokon és tudományos adatokon alapul.

Kérelmező: Medika Natura Sdn. Bhd., No. 44B Jalan Bola Tampar 13/14 Section 13, 40100 Shah Alam Selangor, Malajzia. Az adatvédelem időtartama alatt a Labisia pumila vizes etanolos kivonata új élelmiszer kizárólag a Medika Natura Sdn. Bhd. által hozható forgalomba az Unión belül, kivéve, ha egy későbbi kérelmező az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkével összhangban védelem alatt álló, védett tudományos bizonyítékokra vagy tudományos adatokra való hivatkozás nélkül vagy a Medika Natura Sdn. Bhd. beleegyezésével engedélyt kap a szóban forgó új élelmiszer forgalmazására.

Az adatvédelem lejártának időpontja: 2028. június 6.”

A várandós és szoptató nők kivételével a felnőtt népességnek szánt, a 2002/46/EK irányelvben meghatározott étrend-kiegészítők

350 mg/nap

| 2. | A 2. táblázat (Specifikációk) az alábbi bejegyzéssel egészül ki:






  Engedélyezett új élelmiszer | Specifikációk |
| --- | --- | --- |
| „
  Labisia pumila vizes etanolos kivonata | Leírás/meghatározás:

  Az új élelmiszer a Labisia pumila (Blume) Fern.-Vill. szárított egész növényéből nyert vizes alkoholos kivonat.
  Az új élelmiszer előállítási folyamata a Labisia pumila növény mosásával, szárításával és őrlésével kezdődik. Ezután az őrölt növényi anyagot kétszer extrahálják víz és etanol keverékével (50/50 v/v). A folyékony kivonatot ezután koncentrálják, 2:1 arányban maltodextrinnel keverik (amelyet szárítási segédanyagként használnak), majd porlasztva szárítják.

  Jellemzők/összetétel (beleértve a maltodextrint is): | Részecskeméret: > 90 % egy 120-es szembőségű szűrőn keresztül (125 μm) |

2.

A 2. táblázat (Specifikációk) az alábbi bejegyzéssel egészül ki:

Engedélyezett új élelmiszer

Specifikációk

„
  Labisia pumila vizes etanolos kivonata

Leírás/meghatározás:

Az új élelmiszer a Labisia pumila (Blume) Fern.-Vill. szárított egész növényéből nyert vizes alkoholos kivonat.

Az új élelmiszer előállítási folyamata a Labisia pumila növény mosásával, szárításával és őrlésével kezdődik. Ezután az őrölt növényi anyagot kétszer extrahálják víz és etanol keverékével (50/50 v/v). A folyékony kivonatot ezután koncentrálják, 2:1 arányban maltodextrinnel keverik (amelyet szárítási segédanyagként használnak), majd porlasztva szárítják.

Jellemzők/összetétel (beleértve a maltodextrint is):

Részecskeméret: > 90 % egy 120-es szembőségű szűrőn keresztül (125 μm)

| | Hamu: < 10 % |
| --- | --- |

Hamu: < 10 %

| | Savban nem oldódó hamu: < 1 % |
| --- | --- |

Savban nem oldódó hamu: < 1 %

| | Nedvesség: < 8 % |
| --- | --- |

Nedvesség: < 8 %

| | Etanol: < 1 %(m/m) |
| --- | --- |

Etanol: < 1 %(m/m)

| | Galluszsav: 2–10 %(m/m) |
| --- | --- |

Galluszsav: 2–10 %(m/m)

| | Szénhidrát: 70–90 g/100 g |
| --- | --- |

Szénhidrát: 70–90 g/100 g

| | Fehérje: < 9 %(m/m) |
| --- | --- |

Fehérje: < 9 %(m/m)

| | Összes zsír: < 3 %(m/m) |
| --- | --- |

Összes zsír: < 3 %(m/m)

| | Szaponin (ardiziakripszin-A-ban kifejezve): < 1,5 %(m/m) |
| --- | --- |

Szaponin (ardiziakripszin-A-ban kifejezve): < 1,5 %(m/m)

Mikrobiológiai kritériumok:

| | Aerob csíraszám: < 1×104 CFU/g |
| --- | --- |

Aerob csíraszám: < 1×104 CFU/g

| | Élesztő- és penészgombák: < 5×102 CFU/g |
| --- | --- |

Élesztő- és penészgombák: < 5×102 CFU/g

| | E. coli: 10 g-ban nem kimutatható |
| --- | --- |

E. coli: 10 g-ban nem kimutatható

| | S. aureus: 10 g-ban nem kimutatható |
| --- | --- |

S. aureus: 10 g-ban nem kimutatható

| | Salmonella: 25 g-ban nem kimutatható |
| --- | --- |

Salmonella: 25 g-ban nem kimutatható

| | P. aeruginosa: 10 g-ban nem kimutatható |
| --- | --- |

P. aeruginosa: 10 g-ban nem kimutatható

CFU: telepképző egységek

m/m: tömeg/tömeg”

---

| 2023.5.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/52

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/973 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. május 15.)

az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletének a baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzékében a Kanadára, Chilére, az Egyesült Királyságra és az Egyesült Államokra vonatkozóan szereplő bejegyzések tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („Állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 230. cikke (1) bekezdésére, valamint 232. cikke (1) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/429 rendelet úgy rendelkezik, hogy az állatok, a szaporítóanyagok és az állati eredetű termékek szállítmányainak a szóban forgó rendelet 230. cikke (1) bekezdésének megfelelően jegyzékbe foglalt harmadik országokból vagy területekről vagy azok jegyzékbe foglalt körzeteiből vagy kompartmentjeiből kell érkezniük annak érdekében, hogy beléphessenek az Unióba. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/429 rendelet úgy rendelkezik, hogy az állatok, a szaporítóanyagok és az állati eredetű termékek szállítmányainak a szóban forgó rendelet 230. cikke (1) bekezdésének megfelelően jegyzékbe foglalt harmadik országokból vagy területekről vagy azok jegyzékbe foglalt körzeteiből vagy kompartmentjeiből kell érkezniük annak érdekében, hogy beléphessenek az Unióba.

| (2) | Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat az állategészségügyi követelményeket, amelyeknek a harmadik országokból vagy területekről, illetve azok körzeteiből vagy – tenyésztett víziállatok esetében – kompartmentjeiből származó adott állatfajok és -kategóriák, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak meg kell felelniük annak érdekében, hogy beléphessenek az Unióba. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat az állategészségügyi követelményeket, amelyeknek a harmadik országokból vagy területekről, illetve azok körzeteiből vagy – tenyésztett víziállatok esetében – kompartmentjeiből származó adott állatfajok és -kategóriák, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak meg kell felelniük annak érdekében, hogy beléphessenek az Unióba.

| (3) | Az (EU) 2021/404 bizottsági végrehajtási rendelet (3) megállapítja azon harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek, illetve kompartmentjeinek a jegyzékét, amelyekből engedélyezett az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó állatfajoknak és -kategóriáknak, szaporítóanyagoknak és állati eredetű termékeknek az Unióba történő beléptetése. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2021/404 bizottsági végrehajtási rendelet (3) megállapítja azon harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek, illetve kompartmentjeinek a jegyzékét, amelyekből engedélyezett az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó állatfajoknak és -kategóriáknak, szaporítóanyagoknak és állati eredetű termékeknek az Unióba történő beléptetése.

| (4) | Ezen belül az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete a baromfi, a baromfi szaporítóanyagai, illetve a baromfi és a szárnyas vadak friss húsa tekintetében állapítja meg a szállítmányok Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek a jegyzékeit. |
| --- | --- |

(4)

Ezen belül az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete a baromfi, a baromfi szaporítóanyagai, illetve a baromfi és a szárnyas vadak friss húsa tekintetében állapítja meg a szállítmányok Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek a jegyzékeit.

| (5) | Kanada értesítette a Bizottságot, hogy a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének két esetét észlelte Ontario (1) és Québec (1) tartományban, és a betegség e megjelenéseit a 2023. április 17-én és 2023. április 19-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
| --- | --- |

(5)

Kanada értesítette a Bizottságot, hogy a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének két esetét észlelte Ontario (1) és Québec (1) tartományban, és a betegség e megjelenéseit a 2023. április 17-én és 2023. április 19-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették.

| (6) | Ezen túlmenően Chile értesítette a Bizottságot, hogy a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének három esetét észlelte Valparaíso (2) és Biobío (1) régióban, és a betegség e megjelenéseit a 2023. április 18. és 2023. április 20. közötti időszakban laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
| --- | --- |

(6)

Ezen túlmenően Chile értesítette a Bizottságot, hogy a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének három esetét észlelte Valparaíso (2) és Biobío (1) régióban, és a betegség e megjelenéseit a 2023. április 18. és 2023. április 20. közötti időszakban laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették.

| (7) | Ezenkívül az Egyesült Királyság értesítette a Bizottságot, hogy a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének hat esetét észlelte Devon (1), South Yorkshire (1) és Yorkshire (1) megyében (Anglia), valamint Powys (3) megyében (Wales), és a betegség e megjelenéseit a 2023. március 31. és 2023. április 29. közötti időszakban laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
| --- | --- |

(7)

Ezenkívül az Egyesült Királyság értesítette a Bizottságot, hogy a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének hat esetét észlelte Devon (1), South Yorkshire (1) és Yorkshire (1) megyében (Anglia), valamint Powys (3) megyében (Wales), és a betegség e megjelenéseit a 2023. március 31. és 2023. április 29. közötti időszakban laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették.

| (8) | A magas patogenitású madárinfluenza említett, közelmúltbeli kitöréseit követően Kanada, Chile és az Egyesült Királyság állategészségügyi hatóságai legalább 10 km-es, korlátozás alatt álló körzeteket hoztak létre az érintett létesítmények körül, és az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedéseket hajtottak végre a magas patogenitású madárinfluenza megfékezése és terjedésének korlátozása céljából. |
| --- | --- |

(8)

A magas patogenitású madárinfluenza említett, közelmúltbeli kitöréseit követően Kanada, Chile és az Egyesült Királyság állategészségügyi hatóságai legalább 10 km-es, korlátozás alatt álló körzeteket hoztak létre az érintett létesítmények körül, és az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedéseket hajtottak végre a magas patogenitású madárinfluenza megfékezése és terjedésének korlátozása céljából.

| (9) | Kanada, Chile és az Egyesült Királyság információkat nyújtott be a Bizottságnak a területükön tapasztalható járványügyi helyzetről és a magas patogenitású madárinfluenza további terjedésének megelőzése érdekében hozott intézkedéseikről. A Bizottság megvizsgálta ezeket az információkat. E vizsgálat alapján és az Unió állategészségügyi helyzetének védelme érdekében a továbbiakban nem engedélyezhető az azokról a területekről származó baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetése, amely területeken Kanada, Chile és az Egyesült Királyság állategészségügyi hatóságai a közelmúltban kitört magas patogenitású madárinfluenza miatt korlátozásokat vezettek be. |
| --- | --- |

(9)

Kanada, Chile és az Egyesült Királyság információkat nyújtott be a Bizottságnak a területükön tapasztalható járványügyi helyzetről és a magas patogenitású madárinfluenza további terjedésének megelőzése érdekében hozott intézkedéseikről. A Bizottság megvizsgálta ezeket az információkat. E vizsgálat alapján és az Unió állategészségügyi helyzetének védelme érdekében a továbbiakban nem engedélyezhető az azokról a területekről származó baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetése, amely területeken Kanada, Chile és az Egyesült Királyság állategészségügyi hatóságai a közelmúltban kitört magas patogenitású madárinfluenza miatt korlátozásokat vezettek be.

| (10) | Emellett Kanada aktualizált információkat nyújtott be a területén a magas patogenitású madárinfluenzának Brit Columbia (4), Ontario (3) és Québec (1) tartomány egyes baromfitartó létesítményeiben történt, 2022. április 5. és 2022. december 1. között megerősített nyolc kitörésével kapcsolatban a területén fennálló járványügyi helyzetről. |
| --- | --- |

(10)

Emellett Kanada aktualizált információkat nyújtott be a területén a magas patogenitású madárinfluenzának Brit Columbia (4), Ontario (3) és Québec (1) tartomány egyes baromfitartó létesítményeiben történt, 2022. április 5. és 2022. december 1. között megerősített nyolc kitörésével kapcsolatban a területén fennálló járványügyi helyzetről.

| (11) | Ezen túlmenően az Egyesült Királyság aktualizált információkat nyújtott be a területén a magas patogenitású madárinfluenzának Cumbria (1), Herefordshire (1), Lincolnshire (6), Norfolk (42), North Yorkshire (1), Staffordshire (1) Suffolk (4), Worcestershire (1) és Yorkshire (1) megye (Anglia, Egyesült Királyság) egyes baromfitartó létesítményeiben történt, 2022. szeptember 3. és 2023. március 10. között megerősített 58 kitörésével kapcsolatban a területén fennálló járványügyi helyzetről. |
| --- | --- |

(11)

Ezen túlmenően az Egyesült Királyság aktualizált információkat nyújtott be a területén a magas patogenitású madárinfluenzának Cumbria (1), Herefordshire (1), Lincolnshire (6), Norfolk (42), North Yorkshire (1), Staffordshire (1) Suffolk (4), Worcestershire (1) és Yorkshire (1) megye (Anglia, Egyesült Királyság) egyes baromfitartó létesítményeiben történt, 2022. szeptember 3. és 2023. március 10. között megerősített 58 kitörésével kapcsolatban a területén fennálló járványügyi helyzetről.

| (12) | Továbbá Kanada és az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza továbbterjedésének megakadályozása érdekében hozott intézkedéseikről is nyújtott be információkat. Az említett betegség e kitöréseit követően Kanada és az Egyesült Királyság a betegség megfékezése és terjedésének korlátozása érdekében az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedéseket hajtott végre, továbbá az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedések végrehajtását követően elvégezte a szükséges tisztítást és fertőtlenítést a területén található fertőzött baromfitartó létesítményekben. |
| --- | --- |

(12)

Továbbá Kanada és az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza továbbterjedésének megakadályozása érdekében hozott intézkedéseikről is nyújtott be információkat. Az említett betegség e kitöréseit követően Kanada és az Egyesült Királyság a betegség megfékezése és terjedésének korlátozása érdekében az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedéseket hajtott végre, továbbá az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedések végrehajtását követően elvégezte a szükséges tisztítást és fertőtlenítést a területén található fertőzött baromfitartó létesítményekben.

| (13) | A Bizottság értékelte a Kanada és az Egyesült Királyság által benyújtott információkat, és arra a következtetésre jutott, hogy a magas patogenitású madárinfluenza baromfitartó létesítményekben történt kitöréseit felszámolták, és már nem áll fenn a baromfiáruknak a Kanada és az Egyesült Királyság azon területeiről az Unióba történő beléptetésével kapcsolatos kockázat, ahonnan azok Unióba történő beléptetését a szóban forgó kitöréseket követően felfüggesztették. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság értékelte a Kanada és az Egyesült Királyság által benyújtott információkat, és arra a következtetésre jutott, hogy a magas patogenitású madárinfluenza baromfitartó létesítményekben történt kitöréseit felszámolták, és már nem áll fenn a baromfiáruknak a Kanada és az Egyesült Királyság azon területeiről az Unióba történő beléptetésével kapcsolatos kockázat, ahonnan azok Unióba történő beléptetését a szóban forgó kitöréseket követően felfüggesztették.

| (14) | Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletét ezért módosítani kell a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatban Kanadában, Chilében és az Egyesült Királyságban fennálló járványügyi helyzet figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

(14)

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletét ezért módosítani kell a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatban Kanadában, Chilében és az Egyesült Királyságban fennálló járványügyi helyzet figyelembevétele érdekében.

| (15) | A Kanadában, Chilében és az Egyesült Királyságban jelenleg uralkodó, a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos járványügyi helyzetre és a betegségnek az Unióba történő behozatalával kapcsolatos komoly kockázatra figyelemmel az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletében az e rendelet útján végrehajtott módosításoknak sürgősen hatályba kell lépniük. |
| --- | --- |

(15)

A Kanadában, Chilében és az Egyesült Királyságban jelenleg uralkodó, a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos járványügyi helyzetre és a betegségnek az Unióba történő behozatalával kapcsolatos komoly kockázatra figyelemmel az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletében az e rendelet útján végrehajtott módosításoknak sürgősen hatályba kell lépniük.

| (16) | Az (EU) 2023/868 bizottsági végrehajtási rendelet (4) módosította az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletét oly módon, hogy módosította az V. mellékletben és a XIV. mellékletben a US-2.278 körzetre vonatkozó sorokat azáltal, hogy az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésekben meghatározta e korábban lezárt körzet nyitó dátumát. Mivel egy hibára derült fény az V. és XIV. mellékletben a US-2.278 körzet nyitó dátumára vonatkozóan, az V. és a XIV. melléklet US-2.278 körzetre vonatkozó sorait megfelelően helyesbíteni kell. E helyesbítést az (EU) 2023/868 végrehajtási rendelet alkalmazásának kezdőnapjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(16)

Az (EU) 2023/868 bizottsági végrehajtási rendelet (4) módosította az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletét oly módon, hogy módosította az V. mellékletben és a XIV. mellékletben a US-2.278 körzetre vonatkozó sorokat azáltal, hogy az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésekben meghatározta e korábban lezárt körzet nyitó dátumát. Mivel egy hibára derült fény az V. és XIV. mellékletben a US-2.278 körzet nyitó dátumára vonatkozóan, az V. és a XIV. melléklet US-2.278 körzetre vonatkozó sorait megfelelően helyesbíteni kell. E helyesbítést az (EU) 2023/868 végrehajtási rendelet alkalmazásának kezdőnapjától kell alkalmazni.

| (17) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(17)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet helyesbítése

1.   Az V. melléklet 1. részének B. szakaszában az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben az US-2.278 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

| „US

  Egyesült Államok | US-2.278 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.9.23. | 2023.3.31.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„US

Egyesült Államok

US-2.278

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.9.23.

2023.3.31.”

2.   A XIV. melléklet 1. részének B. szakaszában az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben az US-2.278 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

| „US

  Egyesült Államok | US-2.278 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.9.23. | 2023.3.31. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.9.23. | 2023.3.31.” |

„US

Egyesült Államok

US-2.278

POU, RAT

N, P1

2022.9.23.

2023.3.31.

GBM

P1

2022.9.23.

2023.3.31.”

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

A 2. cikket azonban 2023. április 29-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. május 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 84., 2016.3.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. január 30.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba való beléptetésére, valamint a beléptetést követő mozgatására és kezelésére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 379. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2021/404 végrehajtási rendelete (2021. március 24.) az állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek Unióba történő beléptetése tekintetében az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint engedélyezett harmadik országok, területek vagy azok körzetei jegyzékeinek a megállapításáról (HL L 114., 2021.3.31., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2023/868 végrehajtási rendelete (2023. április 27.) az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletének a baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzékében a Kanadára, Chilére, az Egyesült Királyságra és az Egyesült Államokra vonatkozóan szereplő bejegyzések tekintetében történő módosításáról (HL L 113., 2023.4.28., 12. o.).

4

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az V. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1. részben a B. szakasz a következőképpen módosul:






  i. | a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.8 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „CA

  Kanada | CA-2.8 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.4.5. | 2023.4.21.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Az V. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. részben a B. szakasz a következőképpen módosul:

i.

a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.8 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„CA

Kanada

CA-2.8

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.4.5.

2023.4.21.”;

| ii. | a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.52 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „CA

  Kanada | CA-2.52 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.5.3. | 2023.4.21.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii.

a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.52 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„CA

Kanada

CA-2.52

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.5.3.

2023.4.21.”;

| iii. | a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.54 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „CA

  Kanada | CA-2.54 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.5.3. | 2023.4.21.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii.

a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.54 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„CA

Kanada

CA-2.54

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.5.3.

2023.4.21.”;

| iv. | a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.65 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „CA

  Kanada | CA-2.65 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.5.18. | 2023.4.21.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iv.

a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.65 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„CA

Kanada

CA-2.65

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.5.18.

2023.4.21.”;

| v. | a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.148 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „CA

  Kanada | CA-2.148 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.16. | 2023.4.21.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

v.

a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.148 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„CA

Kanada

CA-2.148

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.16.

2023.4.21.”;

| vi. | a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.153 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „CA

  Kanada | CA-2.153 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.11.19. | 2023.4.21.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

vi.

a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.153 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„CA

Kanada

CA-2.153

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.11.19.

2023.4.21.”;

| vii. | a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.161 és a CA-2.162 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „CA

  Kanada | CA-2.161 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.11.29. | 2023.4.21. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.162 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.12.1. | 2023.4.21.”; |

vii.

a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.161 és a CA-2.162 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„CA

Kanada

CA-2.161

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.11.29.

2023.4.21.

CA-2.162

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.12.1.

2023.4.21.”;

| viii. | a Kanadára vonatkozó bejegyzés a CA-2.183 körzetre vonatkozó sorok után a CA-2.184 és a CA-2.185 körzetre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:











  „CA

  Kanada | CA-2.184 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2023.4.17. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.185 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2023.4.19.”; | |

viii.

a Kanadára vonatkozó bejegyzés a CA-2.183 körzetre vonatkozó sorok után a CA-2.184 és a CA-2.185 körzetre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:

„CA

Kanada

CA-2.184

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2023.4.17.

CA-2.185

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2023.4.19.”;

| ix. | a Chilére vonatkozó bejegyzés a CL-2.7 körzetre vonatkozó sor után a CL-2.8, a CL-2.9 és a CL-2.10 körzetre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:











  „CL

  Chile | CL-2.8 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2023.4.18. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CL-2.9 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2023.4.20. | |
| CL-2.10 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2023.4.20.”; | |

ix.

a Chilére vonatkozó bejegyzés a CL-2.7 körzetre vonatkozó sor után a CL-2.8, a CL-2.9 és a CL-2.10 körzetre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:

„CL

Chile

CL-2.8

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2023.4.18.

CL-2.9

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2023.4.20.

CL-2.10

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2023.4.20.”;

| x. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.138 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.138 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.9.3. | 2023.4.18.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

x.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.138 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.138

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.9.3.

2023.4.18.”;

| xi. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.148 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.148 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.9.19. | 2023.4.23.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xi.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.148 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.148

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.9.19.

2023.4.23.”;

| xii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.153 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.153 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.9.24. | 2023.4.14.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.153 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.153

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.9.24.

2023.4.14.”;

| xiii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.155 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.155 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.9.27. | 2023.4.23.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xiii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.155 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.155

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.9.27.

2023.4.23.”;

| xiv. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.159 és a GB-2.-160 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.159 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.1. | 2023.4.23. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.160 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.1. | 2023.4.23.”; |

xiv.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.159 és a GB-2.-160 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.159

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.1.

2023.4.23.

GB-2.160

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.1.

2023.4.23.”;

| xv. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.162 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.162 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.4. | 2023.4.14.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xv.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.162 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.162

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.4.

2023.4.14.”;

| xvi. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.164 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.164 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.4. | 2023.4.23.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xvi.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.164 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.164

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.4.

2023.4.23.”;

| xvii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.167 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.167 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.6. | 2023.4.23.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xvii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.167 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.167

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.6.

2023.4.23.”;

| xviii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.171 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.171 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.9. | 2023.4.23.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xviii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.171 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.171

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.9.

2023.4.23.”;

| xix. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.173 és a GB-2.174 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.173 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.10. | 2023.4.23. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.174 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.10. | 2023.4.18.”; |

xix.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.173 és a GB-2.174 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.173

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.10.

2023.4.23.

GB-2.174

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.10.

2023.4.18.”;

| xx. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.176, a GB-2.177 és a GB-2.-178 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.176 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.11. | 2023.4.19. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.177 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.11. | 2023.4.23. |
| GB-2.178 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.11. | 2023.4.23.”; |

xx.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.176, a GB-2.177 és a GB-2.-178 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.176

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.11.

2023.4.19.

GB-2.177

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.11.

2023.4.23.

GB-2.178

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.11.

2023.4.23.”;

| xxi. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.181 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.181 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.12. | 2023.4.23.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxi.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.181 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.181

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.12.

2023.4.23.”;

| xxii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.186, a GB-2.187 és a GB-2.188 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.186 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.14. | 2023.4.23. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.187 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.14. | 2023.4.23. |
| GB-2.188 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.15. | 2023.4.19.”; |

xxii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.186, a GB-2.187 és a GB-2.188 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.186

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.14.

2023.4.23.

GB-2.187

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.14.

2023.4.23.

GB-2.188

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.15.

2023.4.19.”;

| xxiii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.190 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.190 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.16. | 2023.4.14.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxiii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.190 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.190

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.16.

2023.4.14.”;

| xxiv. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.192 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.192 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.16. | 2023.4.23.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxiv.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.192 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.192

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.16.

2023.4.23.”;

| xxv. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.196 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.196 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.18. | 2023.4.23.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxv.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.196 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.196

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.18.

2023.4.23.”;

| xxvi. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.199, a GB-2.200 és a GB-2.201 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.199 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.18. | 2023.4.23. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.200 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.19. | 2023.4.19. |
| GB-2.201 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.19. | 2023.4.23.”; |

xxvi.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.199, a GB-2.200 és a GB-2.201 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.199

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.18.

2023.4.23.

GB-2.200

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.19.

2023.4.19.

GB-2.201

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.19.

2023.4.23.”;

| xxvii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.205, a GB-2.206 és a GB-2.207 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.205 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.20. | 2023.4.23. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.206 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.21. | 2023.4.23. |
| GB-2.207 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.21. | 2023.4.19.”; |

xxvii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.205, a GB-2.206 és a GB-2.207 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.205

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.20.

2023.4.23.

GB-2.206

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.21.

2023.4.23.

GB-2.207

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.21.

2023.4.19.”;

| xxviii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.210 és a GB-2.111 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.210 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.22. | 2023.4.19. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.211 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.22. | 2023.4.30.”; |

xxviii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.210 és a GB-2.111 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.210

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.22.

2023.4.19.

GB-2.211

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.22.

2023.4.30.”;

| xxix. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.214 és a GB-2.-215 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.214 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.23. | 2023.4.19. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.215 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.23. | 2023.4.23.”; |

xxix.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.214 és a GB-2.-215 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.214

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.23.

2023.4.19.

GB-2.215

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.23.

2023.4.23.”;

| xxx. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.221 és a GB-2.-222 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.221 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.26. | 2023.4.19. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.222 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.26. | 2023.4.22.”; |

xxx.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.221 és a GB-2.-222 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.221

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.26.

2023.4.19.

GB-2.222

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.26.

2023.4.22.”;

| xxxi. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.225 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.225 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.28. | 2023.4.23.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxi.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.225 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.225

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.28.

2023.4.23.”;

| xxxii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.228 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.228 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.10.29. | 2023.4.22.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.228 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.228

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.10.29.

2023.4.22.”;

| xxxiii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.234 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.234 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.11.1. | 2023.4.22.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxiii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.234 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.234

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.11.1.

2023.4.22.”;

| xxxiv. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.237 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.237 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.11.2. | 2023.4.19.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxiv.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.237 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.237

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.11.2.

2023.4.19.”;

| xxxv. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.239 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.239 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.11.3. | 2023.4.23.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxv.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.239 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.239

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.11.3.

2023.4.23.”;

| xxxvi. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.245 és a GB-2.246 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.245 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.11.6. | 2023.4.18. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.246 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.11.6. | 2023.4.19.”; |

xxxvi.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.245 és a GB-2.246 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.245

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.11.6.

2023.4.18.

GB-2.246

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.11.6.

2023.4.19.”;

| xxxvii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.250 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.250 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.11.9. | 2023.4.23.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxvii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.250 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.250

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.11.9.

2023.4.23.”;

| xxxviii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.259 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.259 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.11.16. | 2023.4.20.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxviii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.259 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.259

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.11.16.

2023.4.20.”;

| xxxix. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.263 és a GB-2.264 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.263 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.11.20. | 2023.4.16. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.264 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.11.20. | 2023.4.30.”; |

xxxix.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.263 és a GB-2.264 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.263

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.11.20.

2023.4.16.

GB-2.264

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.11.20.

2023.4.30.”;

| xl. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.268 és a GB-2.269 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.268 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.11.23. | 2023.4.19. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.269 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.11.26. | 2023.4.22.”; |

xl.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.268 és a GB-2.269 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.268

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.11.23.

2023.4.19.

GB-2.269

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.11.26.

2023.4.22.”;

| xli. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.276 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.276 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.12.13. | 2023.4.16.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xli.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.276 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.276

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.12.13.

2023.4.16.”;

| xlii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.278 és a GB-2.279 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.278 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | | 2022.12.15. | 2023.4.24. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.279 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | | 2022.12.15. | 2023.4.13.”; |

xlii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.278 és a GB-2.279 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.278

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.12.15.

2023.4.24.

GB-2.279

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.12.15.

2023.4.13.”;

| xliii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.281 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.281 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.12.20. | 2023.4.23.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xliii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.281 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.281

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.12.20.

2023.4.23.”;

| xliv. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.284 és a GB-2.285 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.284 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022.12.30. | 2023.4.23. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.285 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2023.1.4. | 2023.4.18.”; |

xliv.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.284 és a GB-2.285 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.284

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022.12.30.

2023.4.23.

GB-2.285

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2023.1.4.

2023.4.18.”;

| xlv. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.287 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.287 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2023.1.10. | 2023.4.19.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xlv.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.287 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.287

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2023.1.10.

2023.4.19.”;

| xlvi. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.289 és a GB-2.290 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.289 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2023.1.12. | 2023.4.18. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.290 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2023.1.12. | 2023.4.18.”; |

xlvi.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.289 és a GB-2.290 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.289

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2023.1.12.

2023.4.18.

GB-2.290

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2023.1.12.

2023.4.18.”;

| xlvii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.295 és a GB-2.296 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.295 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2023.2.21. | 2023.4.27. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.296 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2023.3.10. | 2023.5.4.”; |

xlvii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.295 és a GB-2.296 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.295

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2023.2.21.

2023.4.27.

GB-2.296

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2023.3.10.

2023.5.4.”;

| xlviii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés a GB-2.296 körzetre vonatkozó sor után a GB-2.297–GB-2.302 körzetre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.297 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2023.3.31. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.298 | N, P1 | | 2023.4.13. | |
| GB-2.299 | N, P1 | | 2023.4.13. | |
| GB-2.300 | N, P1 | | 2023.4.23. | |
| GB-2.301 | N, P1 | | 2023.4.27. | |
| GB-2.302 | N, P1 | | 2023.4.29.”; | |

xlviii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés a GB-2.296 körzetre vonatkozó sor után a GB-2.297–GB-2.302 körzetre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.297

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2023.3.31.

GB-2.298

N, P1

2023.4.13.

GB-2.299

N, P1

2023.4.13.

GB-2.300

N, P1

2023.4.23.

GB-2.301

N, P1

2023.4.27.

GB-2.302

N, P1

2023.4.29.”;

| b) | a 2. rész a következőképpen módosul:






  i. | a Kanadára vonatkozó bejegyzés a CA-2.183 körzet leírása után a CA-2.184 és CA-2.185 körzetre vonatkozó következő leírással egészül ki:







  „Kanada | CA-2.184 | Quebec- Latitude 45.74, Longitude -72.72
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Sainte-Hélène-de-Bagot and Saint-Eugene-de-Grantham.
  10km SZ: Sainte-Hélène-de-Bagot, Saint-Eugène-de-Grantham, Saint-Germain de-Grantham, Saint-Guillaume, Saint-Hugues, Saint-Liboire, Sait-Nazaire-d’Acton, Saint-Simon-De-Bagot, Saint-Théodore-d’Acton, and Upton |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.185 | Ontario- Latitude 43.01, Longitude -80.29
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Waterford and Wilsonville
  10km SZ: Hagersville, Ohsweken, Simcoe, Townsend, Waterford, and Wilsonville”; |

b)

a 2. rész a következőképpen módosul:

i.

a Kanadára vonatkozó bejegyzés a CA-2.183 körzet leírása után a CA-2.184 és CA-2.185 körzetre vonatkozó következő leírással egészül ki:

„Kanada

CA-2.184

Quebec- Latitude 45.74, Longitude -72.72

The municipalities involved are:

3km PZ: Sainte-Hélène-de-Bagot and Saint-Eugene-de-Grantham.

10km SZ: Sainte-Hélène-de-Bagot, Saint-Eugène-de-Grantham, Saint-Germain de-Grantham, Saint-Guillaume, Saint-Hugues, Saint-Liboire, Sait-Nazaire-d’Acton, Saint-Simon-De-Bagot, Saint-Théodore-d’Acton, and Upton

CA-2.185

Ontario- Latitude 43.01, Longitude -80.29

The municipalities involved are:

3km PZ: Waterford and Wilsonville

10km SZ: Hagersville, Ohsweken, Simcoe, Townsend, Waterford, and Wilsonville”;

| ii. | a Chilére vonatkozó bejegyzés a CL-2.7 körzet leírása után a CL-2.8, a CL-2.9 és a CL-2.10 körzetre vonatkozó következő leírásokkal egészül ki:







  „Chile | CL-2.8 | Valparaíso Region, Province of Quillota, Commune of Hijuelas.
  Latitude -32.804 Longitude -71.052
  PZ: Communities: Romeral, San Rafael
  SZ: Communities: Purehue, Ocoa |
| --- | --- | --- | --- |
| CL-2.9 | Valparaíso Region, Province of Quillota, Commune of Nogales
  Latitude -32,744967 Longitude -71,180022
  PZ :Communities: La Peña
  SZ: Communities: Melón, Ex asentamiento El Melón, El Chamisal, Pucalán, Los Maquis, Nueva Pucalán, Rosario, El Navío, El Olivo, Garretón |
| CL-2.10 | Biobío Region, Province of Concepción
  latitude -36.809390, longitude -72.717702
  PZ: Commune of Florida, Communities: Chequén
  SZ: Commune of Florida, and part of commune of Tomé (a zone of 26 km2, separated by a highway). Communities: Porvenir, San Lorenzo, San Juan, Bodega, Peninhueque, Roa, Granerillos”; |

ii.

a Chilére vonatkozó bejegyzés a CL-2.7 körzet leírása után a CL-2.8, a CL-2.9 és a CL-2.10 körzetre vonatkozó következő leírásokkal egészül ki:

„Chile

CL-2.8

Valparaíso Region, Province of Quillota, Commune of Hijuelas.

Latitude -32.804 Longitude -71.052

PZ: Communities: Romeral, San Rafael

SZ: Communities: Purehue, Ocoa

CL-2.9

Valparaíso Region, Province of Quillota, Commune of Nogales

Latitude -32,744967 Longitude -71,180022

PZ :Communities: La Peña

SZ: Communities: Melón, Ex asentamiento El Melón, El Chamisal, Pucalán, Los Maquis, Nueva Pucalán, Rosario, El Navío, El Olivo, Garretón

CL-2.10

Biobío Region, Province of Concepción

latitude -36.809390, longitude -72.717702

PZ: Commune of Florida, Communities: Chequén

SZ: Commune of Florida, and part of commune of Tomé (a zone of 26 km2, separated by a highway). Communities: Porvenir, San Lorenzo, San Juan, Bodega, Peninhueque, Roa, Granerillos”;

| iii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés a GB-2.296 körzet leírása után a GB-2.297–GB-2.302 körzetre vonatkozó következő leírással egészül ki:







  „Egyesült Királyság. | GB-2.297 | near Newton Abbot, Teignbridge, Devon, England, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N50.52 and Long: W3.64 |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.298 | near Newtown, Powys, Wales, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.57 and Long: W3.30 |
| GB-2.299 | near Leven, East Riding of Yorkshire, Yorkshire, England, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N53.89 and Long: W0.32 |
| GB-2.300 | near Montgomery, Powys, Wales, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.58 and Long: W3.24 |
| GB-2.301 | near Newtown, Powys, Wales, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.57 and Long: W3.29 |
| GB-2.302 | near Cantley, Doncaster, South Yorkshire, England, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N53.53 and Long: W0.99”. |

iii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés a GB-2.296 körzet leírása után a GB-2.297–GB-2.302 körzetre vonatkozó következő leírással egészül ki:

„Egyesült Királyság.

GB-2.297

near Newton Abbot, Teignbridge, Devon, England, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N50.52 and Long: W3.64

GB-2.298

near Newtown, Powys, Wales, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.57 and Long: W3.30

GB-2.299

near Leven, East Riding of Yorkshire, Yorkshire, England, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N53.89 and Long: W0.32

GB-2.300

near Montgomery, Powys, Wales, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.58 and Long: W3.24

GB-2.301

near Newtown, Powys, Wales, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.57 and Long: W3.29

GB-2.302

near Cantley, Doncaster, South Yorkshire, England, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N53.53 and Long: W0.99”.

| 2. | A XIV. melléklet 1. részének B. szakasza a következőképpen módosul:






  i. | a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.8 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „CA

  Kanada | CA-2”; | POU, RAT | N, P1 | | 2022.4.5. | 2023.4.21. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.4.5. | 2023.4.21.”; |

2.

A XIV. melléklet 1. részének B. szakasza a következőképpen módosul:

i.

a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.8 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„CA

Kanada

CA-2”;

POU, RAT

N, P1

2022.4.5.

2023.4.21.

GBM

P1

2022.4.5.

2023.4.21.”;

| ii. | a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.52 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „CA

  Kanada | CA-2.52 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.5.3. | 2023.4.21. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.5.3. | 2023.4.21.”; |

ii.

a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.52 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„CA

Kanada

CA-2.52

POU, RAT

N, P1

2022.5.3.

2023.4.21.

GBM

P1

2022.5.3.

2023.4.21.”;

| iii. | a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.54 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „CA

  Kanada | CA-2.54 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.5.3. | 2023.4.21. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.5.3. | 2023.4.21.”; |

iii.

a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.54 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„CA

Kanada

CA-2.54

POU, RAT

N, P1

2022.5.3.

2023.4.21.

GBM

P1

2022.5.3.

2023.4.21.”;

| iv. | a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.65 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „CA

  Kanada | CA-2.65 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.5.18. | 2023.4.21. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.5.18. | 2023.4.21.”; |

iv.

a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.65 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„CA

Kanada

CA-2.65

POU, RAT

N, P1

2022.5.18.

2023.4.21.

GBM

P1

2022.5.18.

2023.4.21.”;

| v. | a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.148 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „CA

  Kanada | CA-2.148 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.16. | 2023.4.21. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.10.16. | 2023.4.21.”; |

v.

a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.148 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„CA

Kanada

CA-2.148

POU, RAT

N, P1

2022.10.16.

2023.4.21.

GBM

P1

2022.10.16.

2023.4.21.”;

| vi. | a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.153 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „CA

  Kanada | CA-2.153 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.11.19. | 2023.4.21. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.11.19. | 2023.4.21.”; |

vi.

a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.153 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„CA

Kanada

CA-2.153

POU, RAT

N, P1

2022.11.19.

2023.4.21.

GBM

P1

2022.11.19.

2023.4.21.”;

| vii. | a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.161 és a CA-2.162 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „CA

  Kanada | CA-2.161 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.11.29. | 2023.4.21. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.11.29. | 2023.4.21. |
| CA-2.162 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.12.1. | 2023.4.21. |
| GBM | P1 | | 2022.12.1. | 2023.4.21.”; |

vii.

a Kanadára vonatkozó bejegyzésben a CA-2.161 és a CA-2.162 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„CA

Kanada

CA-2.161

POU, RAT

N, P1

2022.11.29.

2023.4.21.

GBM

P1

2022.11.29.

2023.4.21.

CA-2.162

POU, RAT

N, P1

2022.12.1.

2023.4.21.

GBM

P1

2022.12.1.

2023.4.21.”;

| viii. | a Kanadára vonatkozó bejegyzés a CA-2.183 körzetre vonatkozó sorok után a CA-2.184 és a CA-2.185 körzetre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:











  „CA

  Kanada | CA-2.184 | POU, RAT | N, P1 | | 2023.4.17. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2023.4.17. | |
| CA-2.185 | POU, RAT | N, P1 | | 2023.4.19. | |
| GBM | P1 | | 2023.4.19.”; | |

viii.

a Kanadára vonatkozó bejegyzés a CA-2.183 körzetre vonatkozó sorok után a CA-2.184 és a CA-2.185 körzetre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:

„CA

Kanada

CA-2.184

POU, RAT

N, P1

2023.4.17.

GBM

P1

2023.4.17.

CA-2.185

POU, RAT

N, P1

2023.4.19.

GBM

P1

2023.4.19.”;

| ix. | a Chilére vonatkozó bejegyzés a CL-2.7 körzetre vonatkozó sor után a CL-2.8, a CL-2.9 és a CL-2.10 körzetre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:











  „CL

  Chile | CL-2.8 | POU, RAT | N, P1 | | 2023.4.18. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2023.4.18. | |
| CL-2.9 | POU, RAT | N, P1 | | 2023.4.20. | |
| GBM | P1 | | 2023.4.20. | |
| CL-2.10 | POU, RAT | N, P1 | | 2023.4.20. | |
| GBM | P1 | | 2023.4.20.”; | |

ix.

a Chilére vonatkozó bejegyzés a CL-2.7 körzetre vonatkozó sor után a CL-2.8, a CL-2.9 és a CL-2.10 körzetre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:

„CL

Chile

CL-2.8

POU, RAT

N, P1

2023.4.18.

GBM

P1

2023.4.18.

CL-2.9

POU, RAT

N, P1

2023.4.20.

GBM

P1

2023.4.20.

CL-2.10

POU, RAT

N, P1

2023.4.20.

GBM

P1

2023.4.20.”;

| x. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.138 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.138 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.9.3. | 2023.4.18. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.9.3. | 2023.4.18.”; |

x.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.138 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.138

POU, RAT

N, P1

2022.9.3.

2023.4.18.

GBM

P1

2022.9.3.

2023.4.18.”;

| xi. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.148 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.148 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.9.19. | 2023.4.23. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.9.19. | 2023.4.23.”; |

xi.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.148 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.148

POU, RAT

N, P1

2022.9.19.

2023.4.23.

GBM

P1

2022.9.19.

2023.4.23.”;

| xii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.153 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.153 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.9.24. | 2023.4.14. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.9.24. | 2023.4.14.”; |

xii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.153 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.153

POU, RAT

N, P1

2022.9.24.

2023.4.14.

GBM

P1

2022.9.24.

2023.4.14.”;

| xiii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.155 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.155 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.9.27. | 2023.4.23. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.9.27. | 2023.4.23.”; |

xiii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.155 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.155

POU, RAT

N, P1

2022.9.27.

2023.4.23.

GBM

P1

2022.9.27.

2023.4.23.”;

| xiv. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.159 és a GB-2.160 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.159 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.1. | 2023.4.23. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.10.1. | 2023.4.23. |
| GB-2.160 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.1. | 2023.4.23. |
| GBM | P1 | | 2022.10.1. | 2023.4.23.”; |

xiv.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.159 és a GB-2.160 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.159

POU, RAT

N, P1

2022.10.1.

2023.4.23.

GBM

P1

2022.10.1.

2023.4.23.

GB-2.160

POU, RAT

N, P1

2022.10.1.

2023.4.23.

GBM

P1

2022.10.1.

2023.4.23.”;

| xv. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.162 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.162 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.4. | 2023.4.14. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.10.4. | 2023.4.14.”; |

xv.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.162 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.162

POU, RAT

N, P1

2022.10.4.

2023.4.14.

GBM

P1

2022.10.4.

2023.4.14.”;

| xvi. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.164 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.164 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.4. | 2023.4.23. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.10.4. | 2023.4.23.”; |

xvi.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.164 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.164

POU, RAT

N, P1

2022.10.4.

2023.4.23.

GBM

P1

2022.10.4.

2023.4.23.”;

| xvii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.167 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.167 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.6. | 2023.4.23. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.10.6. | 2023.4.23.”; |

xvii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.167 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.167

POU, RAT

N, P1

2022.10.6.

2023.4.23.

GBM

P1

2022.10.6.

2023.4.23.”;

| xviii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.171 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.171 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.9. | 2023.4.23. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.10.9. | 2023.4.23.”; |

xviii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.171 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.171

POU, RAT

N, P1

2022.10.9.

2023.4.23.

GBM

P1

2022.10.9.

2023.4.23.”;

| xix. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.173 és a GB-2.174 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.173 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.10. | 2023.4.23. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.10.10. | 2023.4.23. |
| GB-2.174 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.10. | 2023.4.18. |
| GBM | P1 | | 2022.10.10. | 2023.4.18.”; |

xix.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.173 és a GB-2.174 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.173

POU, RAT

N, P1

2022.10.10.

2023.4.23.

GBM

P1

2022.10.10.

2023.4.23.

GB-2.174

POU, RAT

N, P1

2022.10.10.

2023.4.18.

GBM

P1

2022.10.10.

2023.4.18.”;

| xx. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.176, a GB-2.177 és a GB-2.-178 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.176 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.11. | 2023.4.19. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.10.11. | 2023.4.19. |
| GB-2.177 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.11. | 2023.4.23. |
| GBM | P1 | | 2022.10.11. | 2023.4.23. |
| GB-2.178 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.11. | 2023.4.23. |
| GBM | P1 | | 2022.10.11. | 2023.4.23.”; |

xx.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.176, a GB-2.177 és a GB-2.-178 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.176

POU, RAT

N, P1

2022.10.11.

2023.4.19.

GBM

P1

2022.10.11.

2023.4.19.

GB-2.177

POU, RAT

N, P1

2022.10.11.

2023.4.23.

GBM

P1

2022.10.11.

2023.4.23.

GB-2.178

POU, RAT

N, P1

2022.10.11.

2023.4.23.

GBM

P1

2022.10.11.

2023.4.23.”;

| xxi. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.181 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.181 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.12. | 2023.4.23. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.10.12. | 2023.4.23.”; |

xxi.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.181 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.181

POU, RAT

N, P1

2022.10.12.

2023.4.23.

GBM

P1

2022.10.12.

2023.4.23.”;

| xxii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB.2-186–GB-2.188 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.186 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.14. | 2023.4.23. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.10.14. | 2023.4.23. |
| GB-2.187 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.14. | 2023.4.23. |
| GBM | P1 | | 2022.10.14. | 2023.4.23. |
| GB-2.188 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.15. | 2023.4.19. |
| GBM | P1 | | 2022.10.15. | 2023.4.19.”; |

xxii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB.2-186–GB-2.188 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.186

POU, RAT

N, P1

2022.10.14.

2023.4.23.

GBM

P1

2022.10.14.

2023.4.23.

GB-2.187

POU, RAT

N, P1

2022.10.14.

2023.4.23.

GBM

P1

2022.10.14.

2023.4.23.

GB-2.188

POU, RAT

N, P1

2022.10.15.

2023.4.19.

GBM

P1

2022.10.15.

2023.4.19.”;

| xxiii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.190 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.190 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.16. | 2023.4.14. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.10.16. | 2023.4.14.”; |

xxiii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.190 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.190

POU, RAT

N, P1

2022.10.16.

2023.4.14.

GBM

P1

2022.10.16.

2023.4.14.”;

| xxiv. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.192 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.192 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.16. | 2023.4.23. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.10.16. | 2023.4.23.”; |

xxiv.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.192 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.192

POU, RAT

N, P1

2022.10.16.

2023.4.23.

GBM

P1

2022.10.16.

2023.4.23.”;

| xxv. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.196 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.196 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.18. | 2023.4.23. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.10.18. | 2023.4.23.”; |

xxv.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.196 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.196

POU, RAT

N, P1

2022.10.18.

2023.4.23.

GBM

P1

2022.10.18.

2023.4.23.”;

| xxvi. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB2.199, a GB2.200 és a GB-2.201 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.199 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.18. | 2023.4.23. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.10.18. | 2023.4.23. |
| GB-2.200 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.19. | 2023.4.19. |
| GBM | P1 | | 2022.10.19. | 2023.4.19. |
| GB-2.201 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.19. | 2023.4.23. |
| GBM | P1 | | 2022.10.19. | 2023.4.23.”; |

xxvi.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB2.199, a GB2.200 és a GB-2.201 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.199

POU, RAT

N, P1

2022.10.18.

2023.4.23.

GBM

P1

2022.10.18.

2023.4.23.

GB-2.200

POU, RAT

N, P1

2022.10.19.

2023.4.19.

GBM

P1

2022.10.19.

2023.4.19.

GB-2.201

POU, RAT

N, P1

2022.10.19.

2023.4.23.

GBM

P1

2022.10.19.

2023.4.23.”;

| xxvii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.-205, a GB.2-206 és a GB-2.207 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.205 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.20. | 2023.4.23. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.10.20. | 2023.4.23. |
| GB-2.206 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.21. | 2023.4.23. |
| GBM | P1 | | 2022.10.21. | 2023.4.23. |
| GB-2.207 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.21. | 2023.4.19. |
| GBM | P1 | | 2022.10.21. | 2023.4.19.”; |

xxvii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.-205, a GB.2-206 és a GB-2.207 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.205

POU, RAT

N, P1

2022.10.20.

2023.4.23.

GBM

P1

2022.10.20.

2023.4.23.

GB-2.206

POU, RAT

N, P1

2022.10.21.

2023.4.23.

GBM

P1

2022.10.21.

2023.4.23.

GB-2.207

POU, RAT

N, P1

2022.10.21.

2023.4.19.

GBM

P1

2022.10.21.

2023.4.19.”;

| xxviii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.210 és a GB-2.211 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.210 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.22. | 2023.4.19. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.10.22. | 2023.4.19. |
| GB-2.211 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.22. | 2023.4.30. |
| GBM | P1 | | 2022.10.22. | 2023.4.30.”; |

xxviii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.210 és a GB-2.211 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.210

POU, RAT

N, P1

2022.10.22.

2023.4.19.

GBM

P1

2022.10.22.

2023.4.19.

GB-2.211

POU, RAT

N, P1

2022.10.22.

2023.4.30.

GBM

P1

2022.10.22.

2023.4.30.”;

| xxix. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.214 és a GB-2.-215 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.214 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.23. | 2023.4.19. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.10.23. | 2023.4.19. |
| GB-2.215 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.23. | 2023.4.23. |
| GBM | P1 | | 2022.10.23. | 2023.4.23.”; |

xxix.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.214 és a GB-2.-215 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.214

POU, RAT

N, P1

2022.10.23.

2023.4.19.

GBM

P1

2022.10.23.

2023.4.19.

GB-2.215

POU, RAT

N, P1

2022.10.23.

2023.4.23.

GBM

P1

2022.10.23.

2023.4.23.”;

| xxx. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.221 és a GB-2.222 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.221 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.26. | 2023.4.19. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.10.26. | 2023.4.19. |
| GB-2.222 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.26. | 2023.4.22. |
| GBM | P1 | | 2022.10.26. | 2023.4.22.”; |

xxx.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.221 és a GB-2.222 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.221

POU, RAT

N, P1

2022.10.26.

2023.4.19.

GBM

P1

2022.10.26.

2023.4.19.

GB-2.222

POU, RAT

N, P1

2022.10.26.

2023.4.22.

GBM

P1

2022.10.26.

2023.4.22.”;

| xxxi. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.225 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.225 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.28. | 2023.4.23. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.10.28. | 2023.4.23.”; |

xxxi.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.225 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.225

POU, RAT

N, P1

2022.10.28.

2023.4.23.

GBM

P1

2022.10.28.

2023.4.23.”;

| xxxii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.228 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.228 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.10.29. | 2023.4.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.10.29. | 2023.4.22.”; |

xxxii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.228 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.228

POU, RAT

N, P1

2022.10.29.

2023.4.22.

GBM

P1

2022.10.29.

2023.4.22.”;

| xxxiii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.234 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.234 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.11.1. | 2023.4.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.11.1. | 2023.4.22.”; |

xxxiii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.234 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.234

POU, RAT

N, P1

2022.11.1.

2023.4.22.

GBM

P1

2022.11.1.

2023.4.22.”;

| xxxiv. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.237 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.237 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.11.2. | 2023.4.19. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.11.2. | 2023.4.19.”; |

xxxiv.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.237 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.237

POU, RAT

N, P1

2022.11.2.

2023.4.19.

GBM

P1

2022.11.2.

2023.4.19.”;

| xxxv. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.239 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.239 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.11.3. | 2023.4.23. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.11.3. | 2023.4.23.”; |

xxxv.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.239 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.239

POU, RAT

N, P1

2022.11.3.

2023.4.23.

GBM

P1

2022.11.3.

2023.4.23.”;

| xxxvi. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.245 és a GB-2.246 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.245 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.11.6. | 2023.4.18. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.11.6. | 2023.4.18. |
| GB-2.246 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.11.6. | 2023.4.19. |
| GBM | P1 | | 2022.11.6. | 2023.4.19.”; |

xxxvi.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.245 és a GB-2.246 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.245

POU, RAT

N, P1

2022.11.6.

2023.4.18.

GBM

P1

2022.11.6.

2023.4.18.

GB-2.246

POU, RAT

N, P1

2022.11.6.

2023.4.19.

GBM

P1

2022.11.6.

2023.4.19.”;

| xxxvii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.250 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.250 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.11.9. | 2023.4.23. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.11.9. | 2023.4.23.”; |

xxxvii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.250 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.250

POU, RAT

N, P1

2022.11.9.

2023.4.23.

GBM

P1

2022.11.9.

2023.4.23.”;

| xxxviii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.259 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.259 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.11.16. | 2023.4.20. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.11.16. | 2023.4.20.”; |

xxxviii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.259 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.259

POU, RAT

N, P1

2022.11.16.

2023.4.20.

GBM

P1

2022.11.16.

2023.4.20.”;

| xxxix. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.263 és a GB-2.264 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.263 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.11.20. | 2023.4.16. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.11.20. | 2023.4.16. |
| GB-2.264 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.11.20. | 2023.4.30. |
| GBM | P1 | | 2022.11.20. | 2023.4.30.”; |

xxxix.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.263 és a GB-2.264 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.263

POU, RAT

N, P1

2022.11.20.

2023.4.16.

GBM

P1

2022.11.20.

2023.4.16.

GB-2.264

POU, RAT

N, P1

2022.11.20.

2023.4.30.

GBM

P1

2022.11.20.

2023.4.30.”;

| xl. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.268 és a GB-2.-269 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.268 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.11.23. | 2023.4.19. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.11.23. | 2023.4.19. |
| GB-2.269 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.11.26. | 2023.4.22. |
| GBM | P1 | | 2022.11.26. | 2023.4.22.”; |

xl.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.268 és a GB-2.-269 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.268

POU, RAT

N, P1

2022.11.23.

2023.4.19.

GBM

P1

2022.11.23.

2023.4.19.

GB-2.269

POU, RAT

N, P1

2022.11.26.

2023.4.22.

GBM

P1

2022.11.26.

2023.4.22.”;

| xli. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.276 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.276 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.12.13. | 2023.4.16. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.12.13. | 2023.4.16.”; |

xli.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.276 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.276

POU, RAT

N, P1

2022.12.13.

2023.4.16.

GBM

P1

2022.12.13.

2023.4.16.”;

| xlii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.278 és a GB-2.279 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.278 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.12.15. | 2023.4.24. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.12.15. | 2023.4.24. |
| GB-2.279 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.12.15. | 2023.4.13. |
| GBM | P1 | | 2022.12.15. | 2023.4.13.”; |

xlii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.278 és a GB-2.279 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.278

POU, RAT

N, P1

2022.12.15.

2023.4.24.

GBM

P1

2022.12.15.

2023.4.24.

GB-2.279

POU, RAT

N, P1

2022.12.15.

2023.4.13.

GBM

P1

2022.12.15.

2023.4.13.”;

| xliii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.281 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.281 | POU, RAT | N, P1 | | 2022.12.20. | 2023.4.23. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022.12.20. | 2023.4.23.”; |

xliii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.281 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.281

POU, RAT

N, P1

2022.12.20.

2023.4.23.

GBM

P1

2022.12.20.

2023.4.23.”;

| xliv. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.284 és a GB-2.285 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.284 | POU, RAT | N, P1 | | 2023.12.30. | 2023.4.23. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2023.12.30. | 2023.4.23. |
| GB-2.285 | POU, RAT | N, P1 | | 2023.1.4. | 2023.4.18. |
| GBM | P1 | | 2023.1.4. | 2023.4.18.”; |

xliv.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.284 és a GB-2.285 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.284

POU, RAT

N, P1

2023.12.30.

2023.4.23.

GBM

P1

2023.12.30.

2023.4.23.

GB-2.285

POU, RAT

N, P1

2023.1.4.

2023.4.18.

GBM

P1

2023.1.4.

2023.4.18.”;

| xlv. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.287 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.287 | POU, RAT | N, P1 | | 2023.1.10. | 2023.4.19. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2023.1.10. | 2023.4.19.”; |

xlv.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.287 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.287

POU, RAT

N, P1

2023.1.10.

2023.4.19.

GBM

P1

2023.1.10.

2023.4.19.”;

| xlvi. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.289 és a GB-2.290 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.289 | POU, RAT | N, P1 | | 2023.1.12. | 2023.4.18. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2023.1.12. | 2023.4.18. |
| GB-2.290 | POU, RAT | N, P1 | | 2023.1.12. | 2023.4.18. |
| GBM | P1 | | 2023.1.12. | 2023.4.18.”; |

xlvi.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.289 és a GB-2.290 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.289

POU, RAT

N, P1

2023.1.12.

2023.4.18.

GBM

P1

2023.1.12.

2023.4.18.

GB-2.290

POU, RAT

N, P1

2023.1.12.

2023.4.18.

GBM

P1

2023.1.12.

2023.4.18.”;

| xlvii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.295 és a GB-2.296 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.295 | POU, RAT | N, P1 | | 2023.2.21. | 2023.4.27. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2023.2.21. | 2023.4.27. |
| GB-2.296 | POU, RAT | N, P1 | | 2023.3.10. | 2023.5.4. |
| GBM | P1 | | 2023.3.10. | 2023.5.4.”; |

xlvii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.295 és a GB-2.296 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.295

POU, RAT

N, P1

2023.2.21.

2023.4.27.

GBM

P1

2023.2.21.

2023.4.27.

GB-2.296

POU, RAT

N, P1

2023.3.10.

2023.5.4.

GBM

P1

2023.3.10.

2023.5.4.”;

| xlviii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés a GB-2.296 körzetre vonatkozó sor után a GB-2.297–GB-2.302 körzetre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.297 | POU, RAT | N, P1 | | 2023.3.31. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2023.3.31. | |
| GB-2.298 | POU, RAT | N, P1 | | 2023.4.13. | |
| GBM | P1 | | 2023.4.13. | |
| GB-2.299 | POU, RAT | N, P1 | | 2023.4.13. | |
| GBM | P1 | | 2023.4.13. | |
| GB-2.300 | POU, RAT | N, P1 | | 2023.4.23. | |
| GBM | P1 | | 2023.4.23. | |
| GB-2.301 | POU, RAT | N, P1 | | 2023.4.27. | |
| GBM | P1 | | 2023.4.27. | |
| GB-2.302 | POU, RAT | N, P1 | | 2023.4.29. | |
| GBM | P1 | | 2023.4.29.” | |

xlviii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés a GB-2.296 körzetre vonatkozó sor után a GB-2.297–GB-2.302 körzetre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.297

POU, RAT

N, P1

2023.3.31.

GBM

P1

2023.3.31.

GB-2.298

POU, RAT

N, P1

2023.4.13.

GBM

P1

2023.4.13.

GB-2.299

POU, RAT

N, P1

2023.4.13.

GBM

P1

2023.4.13.

GB-2.300

POU, RAT

N, P1

2023.4.23.

GBM

P1

2023.4.23.

GB-2.301

POU, RAT

N, P1

2023.4.27.

GBM

P1

2023.4.27.

GB-2.302

POU, RAT

N, P1

2023.4.29.

GBM

P1

2023.4.29.”

---

| 2023.5.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/74

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/974 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. május 16.)

az 1967/2006/EK tanácsi rendelettől a szlovén felségvizeken folytatott halászatban alkalmazott, „volantina” típusú vonóhálók telepítésének a parttól számított legkisebb távolsága és legkisebb mélysége tekintetében történő eltérés meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és az 1626/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 21-i 1967/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottság 2014. március 19-én elfogadta az 1967/2006/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének első albekezdésétől a szlovén felségvizeken folytatott halászatban alkalmazott, „volantina” típusú vonóhálók telepítésének a parttól számított legkisebb távolsága és legkisebb mélysége tekintetében első ízben történő eltérésről szóló 277/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (2), amely 2017. március 23-án hatályát vesztette. Az említett eltérést meghosszabbította az (EU) 2017/2383 bizottsági végrehajtási rendelet (3), amely 2020. március 27-én vesztette hatályát. Az említett eltérést ismét meghosszabbította az (EU) 2022/511 bizottsági végrehajtási rendelet (4), amely 2023. március 27-én vesztette hatályát. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2014. március 19-én elfogadta az 1967/2006/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének első albekezdésétől a szlovén felségvizeken folytatott halászatban alkalmazott, „volantina” típusú vonóhálók telepítésének a parttól számított legkisebb távolsága és legkisebb mélysége tekintetében első ízben történő eltérésről szóló 277/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (2), amely 2017. március 23-án hatályát vesztette. Az említett eltérést meghosszabbította az (EU) 2017/2383 bizottsági végrehajtási rendelet (3), amely 2020. március 27-én vesztette hatályát. Az említett eltérést ismét meghosszabbította az (EU) 2022/511 bizottsági végrehajtási rendelet (4), amely 2023. március 27-én vesztette hatályát.

| (2) | A Bizottsághoz 2022. szeptember 21-én az (EU) 2022/511 végrehajtási rendelettel engedélyezett eltérés meghosszabbítására irányuló kérelem érkezett Szlovénia részéről. Szlovénia benyújtotta a 2021. augusztus 18-án elfogadott irányítási tervet (5), valamint az (EU) 2022/511 végrehajtási rendelettel összhangban az irányítási terv nyomon követéséről és végrehajtásáról szóló jelentést, amely az 1967/2006/EK rendeletben és az (EU) 2019/1241 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) foglalt követelmények alapján megindokolta az eltérés meghosszabbításának szükségességét. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz 2022. szeptember 21-én az (EU) 2022/511 végrehajtási rendelettel engedélyezett eltérés meghosszabbítására irányuló kérelem érkezett Szlovénia részéről. Szlovénia benyújtotta a 2021. augusztus 18-án elfogadott irányítási tervet (5), valamint az (EU) 2022/511 végrehajtási rendelettel összhangban az irányítási terv nyomon követéséről és végrehajtásáról szóló jelentést, amely az 1967/2006/EK rendeletben és az (EU) 2019/1241 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) foglalt követelmények alapján megindokolta az eltérés meghosszabbításának szükségességét.

| (3) | A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (a továbbiakban: HTMGB) a 2022 novemberében tartott 71. plenáris ülésén (7) megvizsgálta az eltérés újbóli meghosszabbítására irányuló kérelmet és a végrehajtási jelentést. A HTMGB megerősítette a tervről korábban alkotott véleményét, és a Szlovénia által benyújtott új információk alapján arra a következtetésre jutott, hogy az eltérés feltételei továbbra is teljesülnek. |
| --- | --- |

(3)

A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (a továbbiakban: HTMGB) a 2022 novemberében tartott 71. plenáris ülésén (7) megvizsgálta az eltérés újbóli meghosszabbítására irányuló kérelmet és a végrehajtási jelentést. A HTMGB megerősítette a tervről korábban alkotott véleményét, és a Szlovénia által benyújtott új információk alapján arra a következtetésre jutott, hogy az eltérés feltételei továbbra is teljesülnek.

| (4) | A Szlovénia által kérelmezett eltérés megfelel az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (5) és (9) bekezdésében meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(4)

A Szlovénia által kérelmezett eltérés megfelel az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (5) és (9) bekezdésében meghatározott feltételeknek.

| (5) | Nevezetesen az eltérést különleges földrajzi adottságok indokolják, ugyanis Szlovénia felségvizei egyetlen ponton sem érik el az 50 méteres mélységet. Ezért eltérés hiányában a „volantina” típusú vonóhálót üzemeltető hajók kizárólag a parttól számított három tengeri mérföldes sávon kívül folytathatnának tevékenységet, ahol a halászterületeket jelentősen korlátozza a kereskedelmi hajózás számára kijelölt terület. |
| --- | --- |

(5)

Nevezetesen az eltérést különleges földrajzi adottságok indokolják, ugyanis Szlovénia felségvizei egyetlen ponton sem érik el az 50 méteres mélységet. Ezért eltérés hiányában a „volantina” típusú vonóhálót üzemeltető hajók kizárólag a parttól számított három tengeri mérföldes sávon kívül folytathatnának tevékenységet, ahol a halászterületeket jelentősen korlátozza a kereskedelmi hajózás számára kijelölt terület.

| (6) | Ezenkívül a Szlovénia által elfogadott irányítási terv az 1967/2006/EK rendelet 13. cikke (9) bekezdésének megfelelően biztosítja, hogy a jövőben ne növekedjen a halászati erőkifejtés. Halászati engedély csakis azon 12 hajó számára adható ki, amelyek már rendelkeznek Szlovénia által kiadott engedéllyel. |
| --- | --- |

(6)

Ezenkívül a Szlovénia által elfogadott irányítási terv az 1967/2006/EK rendelet 13. cikke (9) bekezdésének megfelelően biztosítja, hogy a jövőben ne növekedjen a halászati erőkifejtés. Halászati engedély csakis azon 12 hajó számára adható ki, amelyek már rendelkeznek Szlovénia által kiadott engedéllyel.

| (7) | A kérelem a Szlovénia által már engedélyezett halászati tevékenységekre, valamint olyan hajókra vonatkozik, amelyek az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (9) bekezdésével összhangban már több mint öt éve folytatnak halászati tevékenységet. |
| --- | --- |

(7)

A kérelem a Szlovénia által már engedélyezett halászati tevékenységekre, valamint olyan hajókra vonatkozik, amelyek az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (9) bekezdésével összhangban már több mint öt éve folytatnak halászati tevékenységet.

| (8) | Az említett hajók a Bizottság részére az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (9) bekezdése szerinti követelményeknek megfelelően elküldött listán szerepelnek. |
| --- | --- |

(8)

Az említett hajók a Bizottság részére az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (9) bekezdése szerinti követelményeknek megfelelően elküldött listán szerepelnek.

| (9) | Az érintett halászati tevékenységek megfelelnek az 1967/2006/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, mivel a halászat nem a Posidonia oceanica vagy más tengeri, virágos növények által alkotott fűágyak felett folyik. |
| --- | --- |

(9)

Az érintett halászati tevékenységek megfelelnek az 1967/2006/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, mivel a halászat nem a Posidonia oceanica vagy más tengeri, virágos növények által alkotott fűágyak felett folyik.

| (10) | A legkisebb szembőségre vonatkozó követelménynek történő megfelelést illetően a kérelmezett eltérés megfelel az 1967/2006/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdése h) pontjának – amelynek helyébe az (EU) 2019/1241 rendelet 8. cikkének (1) bekezdése és IX. melléklete B. részének I. szakasza lépett –, mivel a „volantina” típusú vonóhálókban nincsenek 40 mm-nél kisebb négyzetes hálószemek. |
| --- | --- |

(10)

A legkisebb szembőségre vonatkozó követelménynek történő megfelelést illetően a kérelmezett eltérés megfelel az 1967/2006/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdése h) pontjának – amelynek helyébe az (EU) 2019/1241 rendelet 8. cikkének (1) bekezdése és IX. melléklete B. részének I. szakasza lépett –, mivel a „volantina” típusú vonóhálókban nincsenek 40 mm-nél kisebb négyzetes hálószemek.

| (11) | A „volantina” típusú vonóhálóval folytatott vegyes halászat a nehezebb „tartana” halászeszköztől eltekintve más eszközzel nem végezhető, annak használata azonban a tengerfenékkel való fokozottabb érintkezést és a tengerfenéki fajok nagyobb mennyiségű fogását eredményezhetné, és nem befolyásolja a vonóhálóktól, kerítőhálóktól vagy hasonló vontatott hálóktól eltérő halászeszközökkel végzett halászatot. |
| --- | --- |

(11)

A „volantina” típusú vonóhálóval folytatott vegyes halászat a nehezebb „tartana” halászeszköztől eltekintve más eszközzel nem végezhető, annak használata azonban a tengerfenékkel való fokozottabb érintkezést és a tengerfenéki fajok nagyobb mennyiségű fogását eredményezhetné, és nem befolyásolja a vonóhálóktól, kerítőhálóktól vagy hasonló vontatott hálóktól eltérő halászeszközökkel végzett halászatot.

| (12) | A „volantina” típusú vonóhálót üzemeltető hajókra vonatkozó szabályozás biztosítja, hogy az (EU) 2019/1241 rendelet IX. mellékletének A. részében szereplő fajok kifogott mennyisége az 1967/2006/EK rendelet 13. cikke (9) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumoknak megfelelően a legkisebb legyen. A HTMGB megállapította, hogy e fajok bejelentett fogásai nem elhanyagolható mennyiségűek, de ennek ellenére arra a következtetésre jutott, hogy tekintettel a „volantina” halászat korlátozott méretére, ezek a fogások összesen néhány tíz tonnányi mennyiséget tesznek ki, amely az Adriai-tenger északi részén e fajokból ejtett összes fogásnak csak nagyon kis hányadát képezi. |
| --- | --- |

(12)

A „volantina” típusú vonóhálót üzemeltető hajókra vonatkozó szabályozás biztosítja, hogy az (EU) 2019/1241 rendelet IX. mellékletének A. részében szereplő fajok kifogott mennyisége az 1967/2006/EK rendelet 13. cikke (9) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumoknak megfelelően a legkisebb legyen. A HTMGB megállapította, hogy e fajok bejelentett fogásai nem elhanyagolható mennyiségűek, de ennek ellenére arra a következtetésre jutott, hogy tekintettel a „volantina” halászat korlátozott méretére, ezek a fogások összesen néhány tíz tonnányi mennyiséget tesznek ki, amely az Adriai-tenger északi részén e fajokból ejtett összes fogásnak csak nagyon kis hányadát képezi.

| (13) | A „volantina” típusú vonóhálót üzemeltető hajók nem halásznak lábasfejűekre. A HTMGB megjegyezte, hogy a lábasfejűek a „volantina” halászat értékes járulékos fogásai, ugyanakkor arra a következtetésre jutott, hogy a terv legutóbbi végrehajtási jelentése alapján, tekintettel a „volantina” halászat korlátozott méretére, a lábasfejűek szóban forgó fogásai valószínűleg csak nagyon kis részét teszik ki az Adriai-tenger északi részének tágabb térségében e fajokból ejtett összes fogásnak. |
| --- | --- |

(13)

A „volantina” típusú vonóhálót üzemeltető hajók nem halásznak lábasfejűekre. A HTMGB megjegyezte, hogy a lábasfejűek a „volantina” halászat értékes járulékos fogásai, ugyanakkor arra a következtetésre jutott, hogy a terv legutóbbi végrehajtási jelentése alapján, tekintettel a „volantina” halászat korlátozott méretére, a lábasfejűek szóban forgó fogásai valószínűleg csak nagyon kis részét teszik ki az Adriai-tenger északi részének tágabb térségében e fajokból ejtett összes fogásnak.

| (14) | A szlovén irányítási terv az 1967/2006/EK rendelet 13. cikke (9) bekezdése harmadik albekezdésének és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (8) 14. és 15. cikkének megfelelően rendelkezik a halászati tevékenységek megfigyeléséről. |
| --- | --- |

(14)

A szlovén irányítási terv az 1967/2006/EK rendelet 13. cikke (9) bekezdése harmadik albekezdésének és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (8) 14. és 15. cikkének megfelelően rendelkezik a halászati tevékenységek megfigyeléséről.

| (15) | A Bizottság ezért úgy véli, hogy a Szlovénia által kérelmezett eltérés meghosszabbítása megfelel az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (5) és (9) bekezdésében meghatározott feltételeknek. Az eltérés megújítására vonatkozó kérelemnek ezért helyt kell adni. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság ezért úgy véli, hogy a Szlovénia által kérelmezett eltérés meghosszabbítása megfelel az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (5) és (9) bekezdésében meghatározott feltételeknek. Az eltérés megújítására vonatkozó kérelemnek ezért helyt kell adni.

| (16) | Helyénvaló továbbá, hogy Szlovénia kellő időben és az irányítási tervében szereplő megfigyelési tervnek megfelelően jelentést tegyen a Bizottság felé. |
| --- | --- |

(16)

Helyénvaló továbbá, hogy Szlovénia kellő időben és az irányítási tervében szereplő megfigyelési tervnek megfelelően jelentést tegyen a Bizottság felé.

| (17) | Indokolt korlátozni az eltérés időbeli hatályát annak érdekében, hogy lehetőség nyíljon gyors korrekciós gazdálkodási intézkedések meghozatalára abban az esetben, ha a Bizottságnak benyújtott jelentés szerint a kiaknázott állomány védettségi helyzete romlana, és egyben arra is, hogy egy későbbi, kiigazított irányítási terv szilárdabb tudományos alapokra épüljön. |
| --- | --- |

(17)

Indokolt korlátozni az eltérés időbeli hatályát annak érdekében, hogy lehetőség nyíljon gyors korrekciós gazdálkodási intézkedések meghozatalára abban az esetben, ha a Bizottságnak benyújtott jelentés szerint a kiaknázott állomány védettségi helyzete romlana, és egyben arra is, hogy egy későbbi, kiigazított irányítási terv szilárdabb tudományos alapokra épüljön.

| (18) | mivel az eltérést engedélyező (EU) 2017/2383 végrehajtási rendelet 2023. március 27-én hatályát vesztette, a jogfolytonosság biztosítása érdekében ezt a rendeletet 2023. március 28-tól kezdődő hatállyal indokolt alkalmazni. A jogbiztonság érdekében ennek a rendeletnek a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(18)

mivel az eltérést engedélyező (EU) 2017/2383 végrehajtási rendelet 2023. március 27-én hatályát vesztette, a jogfolytonosság biztosítása érdekében ezt a rendeletet 2023. március 28-tól kezdődő hatállyal indokolt alkalmazni. A jogbiztonság érdekében ennek a rendeletnek a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie.

| (19) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(19)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Eltérés

Az 1967/2006/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének első albekezdése a szlovén felségvizeknek a parttól számított 1,5–3 tengeri mérföldes sávjában – mélységtől függetlenül – nem alkalmazandó azokra a „volantina” típusú vonóhálót üzemeltető hajókra, amelyek megfelelnek az alábbi követelményeknek:

| a) | rendelkeznek a Szlovénia által az 1967/2006/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadott irányítási tervben említett lajstromozási számmal; |
| --- | --- |

a)

rendelkeznek a Szlovénia által az 1967/2006/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadott irányítási tervben említett lajstromozási számmal;

| b) | halászati tevékenységükről több mint öt évre visszamenően rendelkezésre állnak feljegyzések, és a jövőben nem növelik a halászati erőkifejtést; |
| --- | --- |

b)

halászati tevékenységükről több mint öt évre visszamenően rendelkezésre állnak feljegyzések, és a jövőben nem növelik a halászati erőkifejtést;

| c) | rendelkeznek halászati engedéllyel, és tevékenységüket a Szlovénia által az 1967/2006/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadott halászati irányítási terv keretében végzik. |
| --- | --- |

c)

rendelkeznek halászati engedéllyel, és tevékenységüket a Szlovénia által az 1967/2006/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadott halászati irányítási terv keretében végzik.

2. cikk

Megfigyelési terv és jelentéstétel

Szlovénia e rendelet hatálybalépésétől számítva egy éven belül jelentést nyújt be a Bizottságnak az 1. cikkben említett irányítási tervben előírt megfigyelési tervnek megfelelően.

3. cikk

Hatálybalépés és az alkalmazás időtartama

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2023. március 28-tól 2026. március 27-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. május 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 409., 2006.12.30., 11. o.

1

(2)  A Bizottság 277/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. március 19.) az 1967/2006/EK tanácsi rendelettől a szlovén felségvizeken folytatott halászatban alkalmazott, „volantina” típusú vonóhálók telepítésének a parttól számított legkisebb távolsága és legkisebb mélysége tekintetében történő eltérésről (HL L 82., 2014.3.20., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2017/2383 végrehajtási rendelete (2017. december 19.) az 1967/2006/EK tanácsi rendelettől a szlovén felségvizeken folytatott halászatban alkalmazott, „volantina” típusú vonóhálók telepítésének a parttól számított legkisebb távolsága és legkisebb mélysége tekintetében történő eltérésről (HL L 340., 2017.12.20., 32. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2022/511 végrehajtási rendelete (2022. március 30.) az 1967/2006/EK tanácsi rendelettől a szlovén felségvizeken folytatott halászatban alkalmazott, „volantina” típusú vonóhálók telepítésének a parttól számított legkisebb távolsága és legkisebb mélysége tekintetében történő eltérésről (HL L 103., 2022.3.31., 7. o.).

4

(5)  A 2021. augusztus 18-i 34200-2/2021/3. sz. határozat.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1241 rendelete (2019. június 20.) a halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1967/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet, továbbá az 1380/2013/EU, az (EU) 2016/1139, az (EU) 2018/973, az (EU) 2019/472 és az (EU) 2019/1022 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 894/97/EK, a 850/98/EK, a 2549/2000/EK, a 254/2002/EK, a 812/2004/EK és a 2187/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 198., 2019.7.25., 105. o.).

6

(7)  A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) 71. plenáris üléséről szóló jelentés (STECF-PLEN-22-03). Az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg, 2022, (https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/43440856/STECF+PLEN+22-03.pdf/d0acb3d4-6b6a-4067-9d08-0b6004660e25).

7

(8)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

8

---

HATÁROZATOK

| 2023.5.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/77

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/975 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2023. május 15.)

az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 12. cikke alapján létrehozott Európai Uniós Gyors Tájékoztatási Rendszer (RAPEX) és annak értesítési rendszere alkalmazására vonatkozó iránymutatások megállapításáról szóló (EU) 2019/417 bizottsági végrehajtási határozat módosításáról

(az értesítés a C(2023) 2817. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 11. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésére és II. mellékletének 8. pontjára,

tekintettel a piacfelügyeletről és a termékek megfelelőségéről, valamint a 2004/42/EK irányelv, továbbá a 765/2008/EK és a 305/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1020 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 20. cikkére,

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. október 23-i (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 26. cikke (1) bekezdésére,

a 2001/95/EK irányelv 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően,

az (EU) 2018/1725 rendelet 42. cikkével összhangban az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A Bizottság (EU) 2019/417 végrehajtási határozata (5) megállapítja a 2001/95/EK irányelv 12. cikke alapján létrehozott Európai Uniós Gyors Tájékoztatási Rendszer (RAPEX) és annak értesítési rendszere alkalmazására vonatkozó iránymutatásokat. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság (EU) 2019/417 végrehajtási határozata (5) megállapítja a 2001/95/EK irányelv 12. cikke alapján létrehozott Európai Uniós Gyors Tájékoztatási Rendszer (RAPEX) és annak értesítési rendszere alkalmazására vonatkozó iránymutatásokat.

| (2) | Az (EU) 2018/1725 rendelet 28. cikke megállapítja, hogy ha két vagy több adatkezelő közösen határozza meg az adatkezelés céljait és eszközeit, akkor közös adatkezelőknek minősülnek. A közös adatkezelők feladatait az uniós jog határozhatja meg, különösen az érintett jogainak gyakorlása és az (EU) 2018/1725 rendelet 15. és 16. cikkében említett információk rendelkezésre bocsátásával kapcsolatos feladataik tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2018/1725 rendelet 28. cikke megállapítja, hogy ha két vagy több adatkezelő közösen határozza meg az adatkezelés céljait és eszközeit, akkor közös adatkezelőknek minősülnek. A közös adatkezelők feladatait az uniós jog határozhatja meg, különösen az érintett jogainak gyakorlása és az (EU) 2018/1725 rendelet 15. és 16. cikkében említett információk rendelkezésre bocsátásával kapcsolatos feladataik tekintetében.

| (3) | Az (EU) 2016/679 rendelet 26. cikke megállapítja, hogy ha a személyes adatok kezelésének céljait és eszközeit két vagy több adatkezelő közösen határozza meg, azok közös adatkezelőknek minősülnek. A közös adatkezelők feladatait az uniós jog határozhatja meg, különösen az érintett jogainak gyakorlása és az (EU) 2016/679 rendelet 13. és 14. cikkében említett információk rendelkezésre bocsátásával kapcsolatos feladataik tekintetében. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2016/679 rendelet 26. cikke megállapítja, hogy ha a személyes adatok kezelésének céljait és eszközeit két vagy több adatkezelő közösen határozza meg, azok közös adatkezelőknek minősülnek. A közös adatkezelők feladatait az uniós jog határozhatja meg, különösen az érintett jogainak gyakorlása és az (EU) 2016/679 rendelet 13. és 14. cikkében említett információk rendelkezésre bocsátásával kapcsolatos feladataik tekintetében.

| (4) | A Bizottság és a nemzeti hatóságok közös adatkezelőként járnak el a biztonsági riasztórendszerben (Safety Gate)/RAPEX-rendszerben történő adatkezelés során. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság és a nemzeti hatóságok közös adatkezelőként járnak el a biztonsági riasztórendszerben (Safety Gate)/RAPEX-rendszerben történő adatkezelés során.

| (5) | Meg kell határozni a szerepek és feladatok a Bizottság és a nemzeti hatóságok mint az (EU) 2018/1725 rendelet 28. cikke és az (EU) 2016/679 rendelet 26. cikke szerinti közös adatkezelők közötti megoszlását és a közöttük létrejövő megállapodásokat. |
| --- | --- |

(5)

Meg kell határozni a szerepek és feladatok a Bizottság és a nemzeti hatóságok mint az (EU) 2018/1725 rendelet 28. cikke és az (EU) 2016/679 rendelet 26. cikke szerinti közös adatkezelők közötti megoszlását és a közöttük létrejövő megállapodásokat.

| (6) | Az (EU) 2019/417 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2019/417 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2019/417 végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „1. cikk

  (1)   A 2001/95/EK irányelv 12. cikke alapján létrehozott Európai Unió Gyors Tájékoztatási Rendszer (RAPEX) és annak értesítési rendszere alkalmazására vonatkozó iránymutatásokat e határozat I. melléklete tartalmazza.


  (2)   Az Európai Unió Gyors Tájékoztatási Rendszerének közös adatkezelését e határozat II. melléklete tartalmazza.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

(1)   A 2001/95/EK irányelv 12. cikke alapján létrehozott Európai Unió Gyors Tájékoztatási Rendszer (RAPEX) és annak értesítési rendszere alkalmazására vonatkozó iránymutatásokat e határozat I. melléklete tartalmazza.

(2)   Az Európai Unió Gyors Tájékoztatási Rendszerének közös adatkezelését e határozat II. melléklete tartalmazza.”

| 2. | A melléklet új neve I. melléklet. |
| --- | --- |

2.

A melléklet új neve I. melléklet.

| 3. | A szöveg az e határozat mellékletében foglalt II. melléklettel egészül ki. |
| --- | --- |

3.

A szöveg az e határozat mellékletében foglalt II. melléklettel egészül ki.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2023. május 15-én.

a Bizottság részéről

Didier REYNDERS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 11., 2002.1.15., 4. o.

1

(2)  
  HL L 169., 2019.6.25., 1. o.

2

(3)  
  HL L 295., 2018.11.21., 39. o.

3

(4)  
  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

4

(5)  A Bizottság (EU) 2019/417 végrehajtási határozata (2018. november 8.) az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK irányelv 12. cikke alapján létrehozott Európai Uniós Gyors Tájékoztatási Rendszer (RAPEX) és annak értesítési rendszere alkalmazására vonatkozó iránymutatások megállapításáról (HL L 73., 2019.3.15., 121. o.).

5

---

MELLÉKLET

„II. MELLÉKLET

A 2001/95/EK EURÓPAI PARLAMENTI ÉS TANÁCSI IRÁNYELV (1) (AZ ÁLTALÁNOS TERMÉKBIZTONSÁGI IRÁNYELV) 12. CIKKE ALAPJÁN LÉTREHOZOTT EURÓPAI UNIÓS GYORS TÁJÉKOZTATÁSI RENDSZER (RAPEX) KÖZÖS ADATKEZELÉSE

1.   
  Az adatkezelés tárgya és leírása

A Safety Gate/RAPEX-alkalmazás egy értesítési rendszer, amelynek célja a tagállamok nemzeti hatóságai, az Európai Gazdasági Térség/Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EGT/EFTA) három állama (Izland, Liechtenstein és Norvégia) és a Bizottság közötti gyors információcsere az Unió és/vagy az EGT/EFTA piacán talált veszélyes termékekkel szemben hozott intézkedésekről. Az értesítési rendszer céljai a következők:

| — | a belső piacon a veszélyes termékek fogyasztók részére történő értékesítésének megelőzése, |
| --- | --- |

—

a belső piacon a veszélyes termékek fogyasztók részére történő értékesítésének megelőzése,

| — | szükség esetén korrekciós intézkedések meghozatala, például az ilyen termékek piacról való kivonása vagy visszahívása. |
| --- | --- |

—

szükség esetén korrekciós intézkedések meghozatala, például az ilyen termékek piacról való kivonása vagy visszahívása.

Az információcsere az élelmiszerek, a takarmányok, a gyógyszerek és az orvostechnikai eszközök kivételével a veszélyes fogyasztási cikkekkel és professzionális termékekkel kapcsolatos megelőző és korlátozó intézkedésekre és fellépésekre vonatkozik. Mind a nemzeti hatóságok által elrendelt, mind a gazdasági szereplők által önkéntesen hozott intézkedések a Safety Gate/RAPEX-rendszer hatálya alá tartoznak.

2.   
  A közös adatkezelés alkalmazási köre

A Bizottság és a nemzeti hatóságok közös adatkezelőként járnak el a Safety Gate/RAPEX rendszerben tárolt adatok kezelése tekintetében. „Nemzeti hatóságok” alatt a tagállamok és az EFTA/EGT-országok termékbiztonság területén tevékenykedő és a Safety Gate/RAPEX hálózatában részt vevő valamennyi hatósága értendő, beleértve a termékbiztonsági követelményeknek való megfelelőség figyelemmel kíséréséért felelős piacfelügyeleti hatóságokat és a külső határellenőrzésekért felelős hatóságokat.

Az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 26. cikkének és az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 28. cikkének alkalmazásában a következő adatkezelési tevékenységek a személyes adatok közös adatkezelőjeként a Bizottság felelősségi körébe tartoznak:

| (1) | A Bizottság kezelheti az Unió és az Európai Gazdasági Térség területére behozott vagy onnan kivitt, súlyos veszélyt jelentő termékekkel szemben hozott intézkedésekre vonatkozó információkat annak érdekében, hogy továbbítsa azokat a RAPEX kapcsolattartó pontoknak. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság kezelheti az Unió és az Európai Gazdasági Térség területére behozott vagy onnan kivitt, súlyos veszélyt jelentő termékekkel szemben hozott intézkedésekre vonatkozó információkat annak érdekében, hogy továbbítsa azokat a RAPEX kapcsolattartó pontoknak.

| (2) | A Bizottság kezelheti a harmadik országoktól, nemzetközi szervezetektől, vállalkozásoktól vagy más gyors tájékoztatási rendszerektől származó, kockázatot jelentő, uniós és nem uniós eredetű termékekre vonatkozó információkat annak érdekében, hogy ezeket az információkat továbbítsa a nemzeti hatóságoknak. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság kezelheti a harmadik országoktól, nemzetközi szervezetektől, vállalkozásoktól vagy más gyors tájékoztatási rendszerektől származó, kockázatot jelentő, uniós és nem uniós eredetű termékekre vonatkozó információkat annak érdekében, hogy ezeket az információkat továbbítsa a nemzeti hatóságoknak.

A Bizottság feladata, hogy biztosítsa az (EU) 2018/1725 rendeletben foglalt kötelezettségeknek és feltételeknek való megfelelést e tevékenységek tekintetében.

A következő adatkezelési tevékenységek a személyes adatok közös adatkezelőjeként a nemzeti hatóságok hatáskörébe tartoznak:

| (1) | A nemzeti hatóságok a 2001/95/EK irányelv 11. és 12. cikke, valamint az (EU) 2019/1020 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 20. cikke alapján kezelhetik az információkat annak érdekében, hogy ezekről értesítsék a Bizottságot, a többi tagállamot és az EFTA/EGT-országokat; |
| --- | --- |

(1)

A nemzeti hatóságok a 2001/95/EK irányelv 11. és 12. cikke, valamint az (EU) 2019/1020 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 20. cikke alapján kezelhetik az információkat annak érdekében, hogy ezekről értesítsék a Bizottságot, a többi tagállamot és az EFTA/EGT-országokat;

| (2) | A nemzeti hatóságok kezelhetik a Safety Gate/RAPEX-értesítésekkel kapcsolatos nyomonkövetési tevékenységeikből származó információkat annak érdekében, hogy ezekről értesítsék a Bizottságot, a többi tagállamot és az EFTA/EGT-országokat; |
| --- | --- |

(2)

A nemzeti hatóságok kezelhetik a Safety Gate/RAPEX-értesítésekkel kapcsolatos nyomonkövetési tevékenységeikből származó információkat annak érdekében, hogy ezekről értesítsék a Bizottságot, a többi tagállamot és az EFTA/EGT-országokat;

A nemzeti hatóságok feladata, hogy biztosítsák az (EU) 2016/679 rendeletben foglalt kötelezettségeknek és feltételeknek való megfelelést e tevékenységek tekintetében.

3.   
  A közös adatkezelők feladatai, szerepei és kapcsolata az érintettekkel

3.1.   Az érintettek és a személyes adatok kategóriái

A közös adatkezelők a személyes adatok következő kategóriáit kezelik közösen:

| a) | A Safety Gate/RAPEX felhasználóinak elérhetőségi adatai.
  A következő adatok kezelhetők:






  — | A Safety Gate/RAPEX felhasználóinak neve |
| --- | --- | --- |

a)

A Safety Gate/RAPEX felhasználóinak elérhetőségi adatai.

A következő adatok kezelhetők:

—

A Safety Gate/RAPEX felhasználóinak neve

| — | A Safety Gate/RAPEX felhasználóinak vezetékneve |
| --- | --- |

—

A Safety Gate/RAPEX felhasználóinak vezetékneve

| — | A Safety Gate/RAPEX felhasználóinak e-mail-címe |
| --- | --- |

—

A Safety Gate/RAPEX felhasználóinak e-mail-címe

| — | A Safety Gate/RAPEX felhasználóinak országa |
| --- | --- |

—

A Safety Gate/RAPEX felhasználóinak országa

| — | A Safety Gate/RAPEX felhasználói által kiválasztott nyelv |
| --- | --- |

—

A Safety Gate/RAPEX felhasználói által kiválasztott nyelv

| b) | A Safety Gate/RAPEX-rendszeren keresztül benyújtott értesítések és reakciók szerzőinek és jóváhagyóinak elérhetőségei.
  E szerzők és jóváhagyók közé tartoznak a következők:






  — | A tagállamok és az EFTA/EGT-országok piacfelügyeleti hatóságainak vagy a külső határellenőrzésekért felelős nemzeti hatóságoknak az értesítési eljárásban részt vevő nemzeti Safety Gate/RAPEX kapcsolattartó pontjai és ellenőrei |
| --- | --- | --- |

b)

A Safety Gate/RAPEX-rendszeren keresztül benyújtott értesítések és reakciók szerzőinek és jóváhagyóinak elérhetőségei.

E szerzők és jóváhagyók közé tartoznak a következők:

—

A tagállamok és az EFTA/EGT-országok piacfelügyeleti hatóságainak vagy a külső határellenőrzésekért felelős nemzeti hatóságoknak az értesítési eljárásban részt vevő nemzeti Safety Gate/RAPEX kapcsolattartó pontjai és ellenőrei

| — | Bizottsági alkalmazottak, például tisztviselők, ideiglenes alkalmazottak, szerződéses alkalmazottak, gyakornokok és külső szolgáltatók. |
| --- | --- |

—

Bizottsági alkalmazottak, például tisztviselők, ideiglenes alkalmazottak, szerződéses alkalmazottak, gyakornokok és külső szolgáltatók.

A következő adatok kezelhetők:

| — | A Safety Gate/RAPEX-rendszeren keresztül benyújtott értesítések és reakciók szerzőinek és jóváhagyóinak neve |
| --- | --- |

—

A Safety Gate/RAPEX-rendszeren keresztül benyújtott értesítések és reakciók szerzőinek és jóváhagyóinak neve

| — | A Safety Gate/RAPEX-rendszeren keresztül benyújtott értesítések és reakciók szerzőinek és jóváhagyóinak vezetékneve |
| --- | --- |

—

A Safety Gate/RAPEX-rendszeren keresztül benyújtott értesítések és reakciók szerzőinek és jóváhagyóinak vezetékneve

| — | A Safety Gate/RAPEX-rendszeren keresztül benyújtott értesítéseket és reakciókat küldő és jóváhagyó hatóság neve |
| --- | --- |

—

A Safety Gate/RAPEX-rendszeren keresztül benyújtott értesítéseket és reakciókat küldő és jóváhagyó hatóság neve

| — | A Safety Gate/RAPEX-rendszeren keresztül benyújtott értesítéseket és reakciókat küldő és jóváhagyó hatóság címe |
| --- | --- |

—

A Safety Gate/RAPEX-rendszeren keresztül benyújtott értesítéseket és reakciókat küldő és jóváhagyó hatóság címe

| — | A Safety Gate/RAPEX-rendszeren keresztül benyújtott értesítések és reakciók szerzőinek és jóváhagyóinak e-mail-címe |
| --- | --- |

—

A Safety Gate/RAPEX-rendszeren keresztül benyújtott értesítések és reakciók szerzőinek és jóváhagyóinak e-mail-címe

| — | A Safety Gate/RAPEX-rendszeren keresztül benyújtott értesítések és reakciók szerzőinek és jóváhagyóinak telefonszáma |
| --- | --- |

—

A Safety Gate/RAPEX-rendszeren keresztül benyújtott értesítések és reakciók szerzőinek és jóváhagyóinak telefonszáma

| c) | Ezenkívül a személyes adatok két típusa is bekerülhet a rendszerbe:






  i. | Amennyiben a 2001/95/EK irányelv 2. cikkének c) pontjában meghatározott veszélyes termékek nyomon követéséhez szükséges, a gazdasági szereplők (gyártók, exportőrök, importőrök, forgalmazók vagy kiskereskedők) elérhetőségei tartalmazhatnak a rendszerbe bekerülő személyes adatokat. Ezeket az adatokat kizárólag a nemzeti hatóságok viszik be a vizsgálat során gyűjtött információk alapján a Safety Gate/RAPEX-rendszerbe.
  A következő adatok kezelhetők:






  — | A gazdasági szereplők neve |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Ezenkívül a személyes adatok két típusa is bekerülhet a rendszerbe:

i.

Amennyiben a 2001/95/EK irányelv 2. cikkének c) pontjában meghatározott veszélyes termékek nyomon követéséhez szükséges, a gazdasági szereplők (gyártók, exportőrök, importőrök, forgalmazók vagy kiskereskedők) elérhetőségei tartalmazhatnak a rendszerbe bekerülő személyes adatokat. Ezeket az adatokat kizárólag a nemzeti hatóságok viszik be a vizsgálat során gyűjtött információk alapján a Safety Gate/RAPEX-rendszerbe.

A következő adatok kezelhetők:

—

A gazdasági szereplők neve

| — | A gazdasági szereplők címe |
| --- | --- |

—

A gazdasági szereplők címe

| — | A gazdasági szereplők városa |
| --- | --- |

—

A gazdasági szereplők városa

| — | A gazdasági szereplők országa |
| --- | --- |

—

A gazdasági szereplők országa

| — | A gazdasági szereplők elérhetőségei: ez a mező a gyártókat képviselő természetes személyre vagy a meghatalmazott képviselőkre vonatkozhat. Felkérjük azonban a tagállamokat, hogy kerüljék a személyes adatok bevitelét, és részesítsék előnyben a nem személyes elérhetőségeket, például az általános e-mail-címeket. |
| --- | --- |

—

A gazdasági szereplők elérhetőségei: ez a mező a gyártókat képviselő természetes személyre vagy a meghatalmazott képviselőkre vonatkozhat. Felkérjük azonban a tagállamokat, hogy kerüljék a személyes adatok bevitelét, és részesítsék előnyben a nem személyes elérhetőségeket, például az általános e-mail-címeket.

| — | A gazdasági szereplők elérhetősége. |
| --- | --- |

—

A gazdasági szereplők elérhetősége.

| ii. | Ha járulékosan más dokumentumokban, például vizsgálati jegyzőkönyvben is szerepelt, azon személyek neve, akik a veszélyes termékeken elvégezték a vizsgálatokat és/vagy hitelesítették a vizsgálati jegyzőkönyveket. Ezek a nevek mellékletekben szerepelnek, és nem kereshetők. A tagállamok felkérést kapnak arra, hogy a benyújtás előtt töröljék ezeket az adatokat, amennyiben azokat a rendszer céljából nem tartják szükségesnek. |
| --- | --- |

ii.

Ha járulékosan más dokumentumokban, például vizsgálati jegyzőkönyvben is szerepelt, azon személyek neve, akik a veszélyes termékeken elvégezték a vizsgálatokat és/vagy hitelesítették a vizsgálati jegyzőkönyveket. Ezek a nevek mellékletekben szerepelnek, és nem kereshetők. A tagállamok felkérést kapnak arra, hogy a benyújtás előtt töröljék ezeket az adatokat, amennyiben azokat a rendszer céljából nem tartják szükségesnek.

3.2.   Az érintettek tájékoztatása

A Bizottság a 15. és 16. cikkben említett információkat, valamint az (EU) 2018/1725 rendelet 17–24. és 35. cikke szerinti közleményeket tömör, átlátható, érthető és könnyen hozzáférhető formában, világos és közérthető nyelven bocsátja rendelkezésre. A Bizottság megfelelő intézkedéséket hoz annak érdekében is, hogy segítse a nemzeti hatóságokat a 13. és 14. cikkben említett információk, valamint az (EU) 2016/679 rendelet 19–26. és 37. cikke szerinti közlemények tömör, átlátható, érthető és könnyen hozzáférhető formában, világos és közérthető nyelven történő rendelkezésre bocsátásában a következő adatokra vonatkozóan:

| — | A Safety Gate/RAPEX felhasználóihoz kapcsolódó adatok |
| --- | --- |

—

A Safety Gate/RAPEX felhasználóihoz kapcsolódó adatok

| — | Az értesítések és reakciók szerzőire és jóváhagyóira vonatkozó adatok. |
| --- | --- |

—

Az értesítések és reakciók szerzőire és jóváhagyóira vonatkozó adatok.

A Safety Gate/RAPEX felhasználói a Safety Gate/RAPEX portálon elérhető adatvédelmi nyilatkozat révén kapnak tájékoztatást jogaikról.

A nemzeti hatóságok intézkedéséket hoznak annak érdekében, hogy a 13. és 14. cikkben említett információkat, valamint az (EU) 2016/679 rendelet 19–26. és 37. cikke szerinti közleményeket tömör, átlátható, érthető és könnyen hozzáférhető formában, világos és közérthető nyelven bocsássák rendelkezésre a következő adatokra vonatkozóan:

| — | a természetes személyt azonosító jogi személyekre vonatkozó információk, |
| --- | --- |

—

a természetes személyt azonosító jogi személyekre vonatkozó információk,

| — | azon személyek neve és egyéb adatai, akik elvégezték a veszélyes termékek vizsgálatát és/vagy hitelesítették a vizsgálati jegyzőkönyveket. |
| --- | --- |

—

azon személyek neve és egyéb adatai, akik elvégezték a veszélyes termékek vizsgálatát és/vagy hitelesítették a vizsgálati jegyzőkönyveket.

A tájékoztatást írásban, többek között elektronikus úton kell megadni.

A nemzeti hatóságok az érintettekkel kapcsolatos kötelezettségeik teljesítése során a Bizottság által kiadott adatvédelmi nyilatkozat mintáját használják.

3.3.   Az érintettek kérelmeinek kezelése

Az érintettek gyakorolhatják az (EU) 2018/1725 rendelet, illetve az (EU) 2016/679 rendelet szerinti jogaikat mindegyik közös adatkezelő vonatkozásában, illetve mindegyik Féllel szemben.

A közös adatkezelők az érintettek kérelmeit a közös adatkezelők által e célra megállapított eljárással összhangban kezelik. Az érintettek jogainak gyakorlására vonatkozó részletes eljárást az adatvédelmi nyilatkozat ismerteti.

A közös adatkezelők együttműködnek, és kérésre gyors és hatékony segítséget nyújtanak egymásnak az érintettek kérelmeinek kezelésében.

Amennyiben egy közös adatkezelőhöz olyan kérelem érkezik valamely érintettől, amely nem tartozik felelősségi körébe, a közös adatkezelő haladéktalanul, de legkésőbb a kérelem kézhezvételétől számított hét naptári napon belül továbbítja a kérelmet a kérelemért ténylegesen felelős közös adatkezelőnek. A felelős közös adatkezelő további három naptári napon belül átvételi elismervényt küld az érintettnek, és erről egyidejűleg tájékoztatja azt a közös adatkezelőt, amelyhez a kérelem először beérkezett.

Az érintett személyes adatokhoz való hozzáférés iránti kérelmére adott válaszában a közös adatkezelő a másik érintett közös adatkezelővel folytatott előzetes konzultáció nélkül nem teheti közzé vagy más módon nem bocsáthatja rendelkezésre a közösen kezelt személyes adatokat.

4.   
  A közös adatkezelők egyéb feladatai és szerepei

4.1.   Az adatkezelés biztonsága

Valamennyi közös adatkezelő megfelelő műszaki és szervezési intézkedéseket hajt végre, amelyek célja:

| a) | a közösen kezelt személyes adatok biztonságának, épségének és bizalmas jellegének az (EU, Euratom) 2017/46 bizottsági határozattal (5) és az uniós tagállam/EFTA/EGT-ország vonatkozó jogi aktusával összhangban történő biztosítása és védelme; |
| --- | --- |

a)

a közösen kezelt személyes adatok biztonságának, épségének és bizalmas jellegének az (EU, Euratom) 2017/46 bizottsági határozattal (5) és az uniós tagállam/EFTA/EGT-ország vonatkozó jogi aktusával összhangban történő biztosítása és védelme;

| b) | a birtokában lévő személyes adatok jogosulatlan vagy jogellenes kezelése, elvesztése, felhasználása, felfedése, megszerzése vagy az azokhoz való hozzáférés elleni védelem; |
| --- | --- |

b)

a birtokában lévő személyes adatok jogosulatlan vagy jogellenes kezelése, elvesztése, felhasználása, felfedése, megszerzése vagy az azokhoz való hozzáférés elleni védelem;

| c) | annak biztosítása, hogy a személyes adatok senki tudomására ne juthassanak és azokhoz senki ne férhessen hozzá az előzetesen jóváhagyott címzetteken vagy adatkezelőkön kívül. |
| --- | --- |

c)

annak biztosítása, hogy a személyes adatok senki tudomására ne juthassanak és azokhoz senki ne férhessen hozzá az előzetesen jóváhagyott címzetteken vagy adatkezelőkön kívül.

Az (EU) 2018/1725 rendelet 33. cikkével, illetve az (EU) 2016/679 rendelet 32. cikkével összhangban mindegyik közös adatkezelő megfelelő műszaki és szervezeti intézkedéseket hajt végre annak érdekében, hogy biztosítsa az adatkezelés biztonságát.

A közös adatkezelők gyors és hatékony segítséget nyújtanak egymásnak biztonsági események esetén, ideértve az adatvédelmi incidenseket is.

4.2.   A biztonsági események – többek között az adatvédelmi incidensek – kezelése

A közös adatkezelők a biztonsági eseményeket, köztük az adatvédelmi incidenseket belső eljárásaiknak és az alkalmazandó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően kezelik.

Ennek keretében a közös adatkezelők szükség szerint gyors és hatékony segítséget nyújtanak egymásnak a közös adatkezelési műveletekkel összefüggő biztonsági események, köztük az adatvédelmi incidensek azonosításának és kezelésének megkönnyítésére.

A közös adatkezelők értesítik egymást:

| a) | a közös adatkezelés tárgyát képező személyes adatok rendelkezésre állását, bizalmas jellegét és/vagy épségét fenyegető potenciális vagy tényleges kockázatokról; |
| --- | --- |

a)

a közös adatkezelés tárgyát képező személyes adatok rendelkezésre állását, bizalmas jellegét és/vagy épségét fenyegető potenciális vagy tényleges kockázatokról;

| b) | a közös adatkezeléssel összefüggő bármely biztonsági eseményről; |
| --- | --- |

b)

a közös adatkezeléssel összefüggő bármely biztonsági eseményről;

| c) | az adatvédelmi incidensekről (azaz a biztonság minden olyan sérüléséről, amelynek következtében a közös adatkezelés tárgyát képező személyes adat véletlenül vagy jogellenesen megsérül, elvész, módosul, másnak jogosulatlanul tudomására jut, vagy ahhoz más jogosulatlanul hozzáfér), az adatvédelmi incidens valószínűsíthető következményeiről, a természetes személyek jogait és szabadságait fenyegető kockázatok értékeléséről, valamint az adatvédelmi incidens kezelése és a természetes személyek jogait és szabadságait fenyegető kockázatok enyhítése érdekében hozott intézkedésekről; |
| --- | --- |

c)

az adatvédelmi incidensekről (azaz a biztonság minden olyan sérüléséről, amelynek következtében a közös adatkezelés tárgyát képező személyes adat véletlenül vagy jogellenesen megsérül, elvész, módosul, másnak jogosulatlanul tudomására jut, vagy ahhoz más jogosulatlanul hozzáfér), az adatvédelmi incidens valószínűsíthető következményeiről, a természetes személyek jogait és szabadságait fenyegető kockázatok értékeléséről, valamint az adatvédelmi incidens kezelése és a természetes személyek jogait és szabadságait fenyegető kockázatok enyhítése érdekében hozott intézkedésekről;

| d) | a közös adatkezelési művelettel kapcsolatos műszaki és/vagy szervezeti biztosítékok megsértéséről. |
| --- | --- |

d)

a közös adatkezelési művelettel kapcsolatos műszaki és/vagy szervezeti biztosítékok megsértéséről.

Mindegyik közös adatkezelő felelősséget visel mindazokért a biztonsági eseményekért, ideértve az adatvédelmi incidenseket is, amelyek amiatt következnek be, hogy az adott közös adatkezelő nem tesz eleget az e határozatból vagy az (EU) 2018/1725 rendeletből, illetve az (EU) 2016/679 rendeletből fakadó kötelezettségeinek.

A közös adatkezelők dokumentálják a biztonsági eseményeket (köztük az adatvédelmi incidenseket), és indokolatlan késedelem nélkül – legkésőbb 48 órával azt követően, hogy tudomást szereznek a biztonsági eseményről (ideértve az adatvédelmi incidenseket is) – értesítik egymást.

Az adatvédelmi incidensért felelős közös adatkezelő dokumentálja az adatvédelmi incidenst, és értesíti arról az európai adatvédelmi biztost vagy az illetékes nemzeti felügyeleti hatóságot. Az adott Fél ezeket a műveleteket indokolatlan késedelem nélkül végzi el, lehetőség szerint legkésőbb 72 órával azt követően, hogy tudomást szerzett az adatvédelmi incidensről, kivéve abban az esetben, ha valószínűtlen, hogy az adatvédelmi incidens természetes személyek jogait vagy szabadságait veszélyezteti. A felelős közös adatkezelő az értesítésről tájékoztatja a többi közös adatkezelőt.

Az adatvédelmi incidensért felelős közös adatkezelő tájékoztatja az érintetteket az adatvédelmi incidensről, ha az adatvédelmi incidens valószínűsíthetően magas kockázattal jár a természetes személyek jogaira és szabadságaira nézve. A felelős közös adatkezelő a közleményről tájékoztatja a többi közös adatkezelőt.

4.3.   Személyes adatok lokalizálása

A Safety Gate/RAPEX rendszeren keresztül az értesítési eljárás céljából gyűjtött személyes adatokat a Bizottság által működtetett Safety Gate/RAPEX alkalmazásban kell tárolni és gyűjteni annak biztosítása érdekében, hogy az alkalmazáshoz kizárólag egyértelműen azonosított személyek férjenek hozzá, és így az alkalmazásban tárolt adatok megfelelő védelemben részesüljenek.

Az adatkezelési művelet céljából gyűjtött személyes adatok kizárólag az EU/EGT területén kezelhetők, és nem hagyhatják el az adott területet, kivéve, ha megfelelnek az (EU) 2016/679 rendelet 45., 46. vagy 49. cikkének vagy az (EU) 2018/1725 rendelet 47., 48. vagy 50. cikkének.

A 2001/95/EK irányelv 12. cikkének (4) bekezdése szerint a Safety Gate/RAPEX-hez való hozzáférés nyitva áll a csatlakozni kívánó országok, harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek előtt az EU és ezen országok vagy nemzetközi szervezetek közötti megállapodás keretében, az e megállapodásokban meghatározott rendelkezéseknek megfelelően. A Safety Gate/RAPEX-rendszerből származó bizonyos információk megoszthatók. Az ilyen információk nem tartalmaznak személyes adatokat.

4.4.   Címzettek

A Bizottság és a nemzeti hatóságok erre felhatalmazott személyzete és szerződéses vállalkozói csak a Safety Gate/RAPEX-rendszer kezelése és működtetése céljából férhetnek hozzá a személyes adatokhoz, ami megkönnyíti az adatkezelési műveletet. A hozzáféréshez a következő azonosítási és jelszóra vonatkozó követelményeknek kell megfelelni:

| — | A Safety Gate/RAPEX csak a Bizottság és az uniós tagállamok hatóságai és az EFTA/EGT-országok által kijelölt felhasználók, valamint az észak-írországi felhasználók tekintetében az Egyesült Királyság hatóságai számára áll nyitva. |
| --- | --- |

—

A Safety Gate/RAPEX csak a Bizottság és az uniós tagállamok hatóságai és az EFTA/EGT-országok által kijelölt felhasználók, valamint az észak-írországi felhasználók tekintetében az Egyesült Királyság hatóságai számára áll nyitva.

| — | A Safety Gate/RAPEX-en keresztül gyűjtött személyes adatokhoz csak az alkalmazás azon kijelölt és jogosult felhasználói férhetnek hozzá, akik rendelkeznek felhasználói azonosítóval/jelszóval. Az alkalmazáshoz való hozzáférés és a jelszó megadása csak akkor lehetséges, ha azt az illetékes nemzeti hatóság a bizottsági Safety Gate/RAPEX-csoport általános felügyelete alatt kéri. |
| --- | --- |

—

A Safety Gate/RAPEX-en keresztül gyűjtött személyes adatokhoz csak az alkalmazás azon kijelölt és jogosult felhasználói férhetnek hozzá, akik rendelkeznek felhasználói azonosítóval/jelszóval. Az alkalmazáshoz való hozzáférés és a jelszó megadása csak akkor lehetséges, ha azt az illetékes nemzeti hatóság a bizottsági Safety Gate/RAPEX-csoport általános felügyelete alatt kéri.

| — | Az összegyűjtött személyes adatokhoz a Bizottság adatkezelési műveletek végrehajtásával megbízott alkalmazottai és a felhatalmazott személyek férhetnek hozzá, a szükséges ismeret elvének megfelelően. Ezeket a munkatársakat jogszabályban előírt kötelezettségek, illetve szükség esetén külön titoktartási megállapodások kötik. |
| --- | --- |

—

Az összegyűjtött személyes adatokhoz a Bizottság adatkezelési műveletek végrehajtásával megbízott alkalmazottai és a felhatalmazott személyek férhetnek hozzá, a szükséges ismeret elvének megfelelően. Ezeket a munkatársakat jogszabályban előírt kötelezettségek, illetve szükség esetén külön titoktartási megállapodások kötik.

Az összegyűjtött személyes adatokhoz hozzáféréssel rendelkező személyek a következők:

| a) | a Bizottság személyzete és szerződéses vállalkozói; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság személyzete és szerződéses vállalkozói;

| b) | az uniós tagállamok és az EFTA/EGT-országok piacfelügyeleti hatóságainak, valamint az Egyesült Királyság hatóságainak azonosított kapcsolattartó pontjai és ellenőrei az észak-írországi felhasználók tekintetében; |
| --- | --- |

b)

az uniós tagállamok és az EFTA/EGT-országok piacfelügyeleti hatóságainak, valamint az Egyesült Királyság hatóságainak azonosított kapcsolattartó pontjai és ellenőrei az észak-írországi felhasználók tekintetében;

| c) | az uniós tagállamok és az EFTA/EGT-országok külső határok ellenőrzéséért felelős hatóságainak azonosított ellenőrei. |
| --- | --- |

c)

az uniós tagállamok és az EFTA/EGT-országok külső határok ellenőrzéséért felelős hatóságainak azonosított ellenőrei.

Az összegyűjtött valamennyi személyes adathoz hozzáféréssel rendelkező személyek, akik kérésre módosíthatják az említett adatokat:

| a) | a bizottsági Safety Gate/RAPEX-csoport tagjai; |
| --- | --- |

a)

a bizottsági Safety Gate/RAPEX-csoport tagjai;

| b) | a bizottsági Safety Gate/RAPEX-helpdesk tagjai. |
| --- | --- |

b)

a bizottsági Safety Gate/RAPEX-helpdesk tagjai.

A Safety Gate/RAPEX kapcsolattartó pontok (az EU/EGT-országok nemzeti hatóságai által kijelölt felhasználók) listáját, amely tartalmazza elérhetőségi adataikat (vezetéknév, utónév, hatóság neve, a hatóság címe, telefon, fax, e-mail) elérhetővé kell tenni a Safety Gate nyilvánosan hozzáférhető Europa honlapján (6). A nemzeti szintű felhasználókezelést a Safety Gate/RAPEX-alkalmazáson keresztül a Safety Gate/RAPEX nemzeti kapcsolattartó pontok ellenőrzik.

Minden felhasználónak hozzá kell férnie a „Bizottság jóváhagyta” státuszú értesítések tartalmához. Csak a nemzeti Safety Gate/RAPEX-felhasználók férhetnek hozzá értesítéseik tervezetéhez (a Bizottsághoz való benyújtás előtt). A Bizottság személyzete és a felhatalmazott személyek számára hozzáférést kell biztosítani a „Bizottságnak benyújtott” státuszú értesítésekhez.

Mindegyik közös adatkezelő tájékoztatja az összes többi közös adatkezelőt a személyes adatoknak a harmadik országbeli címzettek vagy nemzetközi szervezetek részére történő továbbításáról.

5.   
  A közös adatkezelők konkrét feladatai

A Bizottság biztosítja a következőket, és felel a következőkért:

| a) | döntés az adatkezelés módjáról, követelményeiről és céljairól, |
| --- | --- |

a)

döntés az adatkezelés módjáról, követelményeiről és céljairól,

| b) | az adatfeldolgozási művelet rögzítése, |
| --- | --- |

b)

az adatfeldolgozási művelet rögzítése,

| c) | az érintettek jogai gyakorlásának elősegítése, |
| --- | --- |

c)

az érintettek jogai gyakorlásának elősegítése,

| d) | az érintettek kérelmeinek kezelése, |
| --- | --- |

d)

az érintettek kérelmeinek kezelése,

| e) | döntés a szükségesség és az arányosság követelményének szem előtt tartásával az érintetteket megillető jogok érvényesítésének korlátozásáról és az e jogoktól való eltérésekről, |
| --- | --- |

e)

döntés a szükségesség és az arányosság követelményének szem előtt tartásával az érintetteket megillető jogok érvényesítésének korlátozásáról és az e jogoktól való eltérésekről,

| f) | beépített és alapértelmezett adatvédelem biztosítása, |
| --- | --- |

f)

beépített és alapértelmezett adatvédelem biztosítása,

| g) | a személyes adatok továbbítása jogszerűségének, szükségességének és arányosságának megállapítása és értékelése, |
| --- | --- |

g)

a személyes adatok továbbítása jogszerűségének, szükségességének és arányosságának megállapítása és értékelése,

| h) | a szükségessé váló előzetes konzultációk lefolytatása az európai adatvédelmi biztossal, |
| --- | --- |

h)

a szükségessé váló előzetes konzultációk lefolytatása az európai adatvédelmi biztossal,

| i) | annak biztosítása, hogy a személyes adatok kezelésére feljogosított személyek titoktartási kötelezettséget vállalnak vagy jogszabályon alapuló megfelelő titoktartási kötelezettség alatt állnak, |
| --- | --- |

i)

annak biztosítása, hogy a személyes adatok kezelésére feljogosított személyek titoktartási kötelezettséget vállalnak vagy jogszabályon alapuló megfelelő titoktartási kötelezettség alatt állnak,

| j) | együttműködés az európai adatvédelmi biztossal – kérésre – annak feladatai teljesítése során. |
| --- | --- |

j)

együttműködés az európai adatvédelmi biztossal – kérésre – annak feladatai teljesítése során.

A nemzeti hatóságok biztosítják a következőket, és felelnek a következőkért:

| a) | az adatfeldolgozási művelet rögzítése, |
| --- | --- |

a)

az adatfeldolgozási művelet rögzítése,

| b) | annak biztosítása, hogy az adatkezelés tárgyát képező személyes adatok megfelelőek, helyesek és relevánsak legyenek, és az adatkezelés célját figyelembe véve a szükséges minimumra korlátozódjanak, |
| --- | --- |

b)

annak biztosítása, hogy az adatkezelés tárgyát képező személyes adatok megfelelőek, helyesek és relevánsak legyenek, és az adatkezelés célját figyelembe véve a szükséges minimumra korlátozódjanak,

| c) | átlátható tájékoztatás és kommunikáció biztosítása az érintettek számára a jogaikról, |
| --- | --- |

c)

átlátható tájékoztatás és kommunikáció biztosítása az érintettek számára a jogaikról,

| d) | az érintettek jogai gyakorlásának elősegítése, |
| --- | --- |

d)

az érintettek jogai gyakorlásának elősegítése,

| e) | kizárólag olyan adatfeldolgozók igénybevétele, akik vagy amelyek elégséges garanciákat nyújtanak az adatkezelés (EU) 2016/679 rendelet szerinti követelményeknek való megfelelését és az érintettek jogainak védelmét biztosító, megfelelő technikai és szervezési intézkedések végrehajtására, |
| --- | --- |

e)

kizárólag olyan adatfeldolgozók igénybevétele, akik vagy amelyek elégséges garanciákat nyújtanak az adatkezelés (EU) 2016/679 rendelet szerinti követelményeknek való megfelelését és az érintettek jogainak védelmét biztosító, megfelelő technikai és szervezési intézkedések végrehajtására,

| f) | az adatfeldolgozó által végzett adatkezelés szabályozása az uniós jog vagy tagállami jog alapján létrejött szerződés vagy jogi aktus útján az (EU) 2016/679 rendelet 28. cikkével összhangban, |
| --- | --- |

f)

az adatfeldolgozó által végzett adatkezelés szabályozása az uniós jog vagy tagállami jog alapján létrejött szerződés vagy jogi aktus útján az (EU) 2016/679 rendelet 28. cikkével összhangban,

| g) | a szükségessé váló előzetes konzultációk lefolytatása a felügyeleti hatósággal, |
| --- | --- |

g)

a szükségessé váló előzetes konzultációk lefolytatása a felügyeleti hatósággal,

| h) | Annak biztosítása, hogy a személyes adatok kezelésére feljogosított személyek titoktartási kötelezettséget vállalnak vagy jogszabályon alapuló megfelelő titoktartási kötelezettség alatt állnak, |
| --- | --- |

h)

Annak biztosítása, hogy a személyes adatok kezelésére feljogosított személyek titoktartási kötelezettséget vállalnak vagy jogszabályon alapuló megfelelő titoktartási kötelezettség alatt állnak,

| i) | együttműködés a felügyeleti hatósággal – kérésre – feladatainak teljesítése során. |
| --- | --- |

i)

együttműködés a felügyeleti hatósággal – kérésre – feladatainak teljesítése során.

6.   
  Az adatkezelés időtartama

A közös adatkezelők nem őrizhetik meg és nem kezelhetik a személyes adatokat az e határozatban megállapított célok és kötelezettségek teljesítéséhez – azaz az adatgyűjtés vagy további feldolgozás céljának eléréséhez – szükségesnél hosszabb ideig. Különösen:

| a) | A Safety Gate/RAPEX alkalmazás felhasználóinak elérhetőségi adatait a rendszer addig tárolja, amíg az érintett személy felhasználóként regisztrálva van. Az elérhetőségi adatok azonnal törlésre kerülnek az alkalmazásból, amint a rendszer olyan információt kap, miszerint az adott személy már nem rendszerfelhasználó. |
| --- | --- |

a)

A Safety Gate/RAPEX alkalmazás felhasználóinak elérhetőségi adatait a rendszer addig tárolja, amíg az érintett személy felhasználóként regisztrálva van. Az elérhetőségi adatok azonnal törlésre kerülnek az alkalmazásból, amint a rendszer olyan információt kap, miszerint az adott személy már nem rendszerfelhasználó.

| b) | A tagállamok és az EFTA/EGT-országok piacfelügyeleti hatóságai, valamint a külső határellenőrzésekért felelős hatóságok ellenőreinek az értesítésekben és a reakciókban megadott elérhetőségi adatait az értesítés vagy a reakció jóváhagyását követő öt évig őrizheti meg a rendszer. |
| --- | --- |

b)

A tagállamok és az EFTA/EGT-országok piacfelügyeleti hatóságai, valamint a külső határellenőrzésekért felelős hatóságok ellenőreinek az értesítésekben és a reakciókban megadott elérhetőségi adatait az értesítés vagy a reakció jóváhagyását követő öt évig őrizheti meg a rendszer.

| c) | A rendszerbe esetlegesen felvett más természetes személyek személyes adatait olyan formában kell megőrizni, amely lehetővé teszi az azonosítást az információknak a Safety Gate/RAPEX-be történő bevitelétől számított 30 évig, ami megfelel az olyan termékkategóriák becsült maximális élettartamának, mint az elektromos készülékek vagy a gépjárművek. |
| --- | --- |

c)

A rendszerbe esetlegesen felvett más természetes személyek személyes adatait olyan formában kell megőrizni, amely lehetővé teszi az azonosítást az információknak a Safety Gate/RAPEX-be történő bevitelétől számított 30 évig, ami megfelel az olyan termékkategóriák becsült maximális élettartamának, mint az elektromos készülékek vagy a gépjárművek.

A Bizottság a kérelem kézhezvételétől számított egy hónapon belül eleget tesz az érintettek azon jogos kéréseinek, hogy adataikat zárolják, módosítsák vagy töröljék.

7.   
  Felelősség a követelmények teljesítésének elmulasztásáért

A Bizottság a követelmények teljesítésének elmulasztásáért az (EU) 2018/1725 rendelet VIII. fejezetével összhangban visel felelősséget.

Az uniós tagállam(ok) hatóságai a követelmények teljesítésének elmulasztásáért az (EU) 2016/679 rendelet VIII. fejezetével összhangban viselnek felelősséget.

8.   
  A közös adatkezelők közötti együttműködés

E határozat végrehajtása során – kérésre – mindegyik közös adatkezelő gyors és hatékony segítséget nyújt a többi közös adatkezelőnek, ugyanakkor pedig tiszteletben tartja az (EU) 2018/1725 rendelet, illetve az (EU) 2016/679 rendelet valamennyi alkalmazandó rendelkezését és az egyéb alkalmazandó adatvédelmi szabályokat.

9.   
  Vitarendezés

A közös adatkezelők törekednek arra, hogy egyezség útján rendezzék az e határozat értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerülő vagy azzal kapcsolatos vitákat.

Ha bármikor kérdés, vita vagy nézeteltérés merül fel a közös adatkezelők között e határozattal kapcsolatban, a közös adatkezelők minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy azt konzultációs folyamat útján rendezzék.

Az adatkezelők arra törekszenek, hogy minden jogvitát annak felmerülésekor a melléklet 10. pontjában megnevezett és a Safety Gate Europa honlapján felsorolt kapcsolattartó pontok rendezzenek operatív szinten.

A konzultáció célja a felmerült probléma megoldása érdekében tett intézkedések felülvizsgálata és elfogadása, és a közös adatkezelők e célból jóhiszeműen tárgyalnak egymással. Az egyezség útján történő rendezés iránti kérelemre minden közös adatkezelő a kérelemtől számított 7 munkanapon belül válaszol. Az egyezség útján történő rendezésre rendelkezésre álló időszak a kérelem időpontjától számított 30 munkanap.

Ha a jogvita egyezség útján nem rendezhető, bármely fél a következők szerint közvetítést vehet igénybe vagy peres eljárást kezdeményezhet:

| a) | közvetítés esetén a közös adatkezelők közösen kijelölnek egy általuk elfogadható közvetítőt, aki a vita előterjesztését követő két hónapon belül felelős a vita rendezésének megkönnyítéséért; |
| --- | --- |

a)

közvetítés esetén a közös adatkezelők közösen kijelölnek egy általuk elfogadható közvetítőt, aki a vita előterjesztését követő két hónapon belül felelős a vita rendezésének megkönnyítéséért;

| b) | bírósági eljárás esetén az Európai Unió működéséről szóló szerződés 272. cikkének megfelelően az ügyet az Európai Unió Bírósága elé kell terjeszteni. |
| --- | --- |

b)

bírósági eljárás esetén az Európai Unió működéséről szóló szerződés 272. cikkének megfelelően az ügyet az Európai Unió Bírósága elé kell terjeszteni.

10.   
  A közös adatkezelők közötti együttműködés kapcsolattartó pontjai

Minden közös adatkezelő kijelöl egy egyedüli kapcsolattartó pontot, amellyel az e határozat hatálya alá tartozó kérdések, panaszok és információszolgáltatás tekintetében más közös adatkezelők kapcsolatba lépnek.

A Bizottság és az EU/EGT-országok nemzeti hatóságai által kijelölt valamennyi kapcsolattartó pont részletes listáját, amely tartalmazza elérhetőségi adataikat (vezetéknév, utónév, hatóság neve, a hatóság címe, telefon, fax, e-mail) elérhetővé kell tenni a Safety Gate nyilvánosan hozzáférhető Europa honlapján.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/95/EK irányelve (2001. december 3.) az általános termékbiztonságról (HL L 11., 2002.1.15., 4. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1020 rendelete (2019. június 20.) a piacfelügyeletről és a termékek megfelelőségéről, valamint a 2004/42/EK irányelv, továbbá a 765/2008/EK és a 305/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 169., 2019.6.25., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU, Euratom) 2017/46 határozata (2017. január 10.) az Európai Bizottság kommunikációs és információs rendszereinek biztonságáról (HL L 6., 2017.1.11., 40. o.).

5

(6)  https://ec.europa.eu/safety/consumers/consumers_safety_gate/menu/documents/Safety_Gate_contacts.pdf

6

---

| 2023.5.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/87 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/87

---

AZ EGYSÉGES SZANÁLÁSI TESTÜLET (EU) 2023/976 HATÁROZATA

(2023. március 22.)

a 2021-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről és az Egységes Szanálási Testület (ESZT) 2021-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról (SRB/PS/2023/02)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

AZ EGYSÉGES SZANÁLÁSI TESTÜLET,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 50. cikke (1) bekezdésének b) pontjára és 63. cikke (8) bekezdésére,

tekintettel az ESZT 2020. január 17-i pénzügyi szabályzatának 97., 98. és 99. cikkére,

tekintettel az ESZT 2022. június 29-én elfogadott, a 2021-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (2021. évi végleges éves beszámoló),

tekintettel az ESZT 2022. május 30-án elfogadott, a 2021-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére (2021. évi éves jelentés),

tekintettel az Európai Számvevőszéknek az Egységes Szanálási Testület (ESZT) 2021-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ESZT válaszaival együtt (a Számvevőszék 2021-es évre vonatkozó jelentése),

tekintettel a Mazars Réviseurs d’Enterprises által készített, 2022. június 17-i könyvvizsgálói véleményeket is magában foglaló, a 2021. évi végleges éves beszámolóról szóló jelentésre (a Mazars 2021-es könyvvizsgálói jelentése),

tekintettel az Európai Számvevőszéknek az Egységes Szanálási Testület, a Tanács és a Bizottság ESZM-rendelet szerinti feladatai teljesítésének következtében felmerülő függő kötelezettségekről szóló, a 2021-es pénzügyi évre vonatkozó (a 806/2014/EU rendelet 92. cikkének (4) bekezdése szerinti) jelentésére (a Számvevőszék függő kötelezettségekről szóló 2021-es jelentése),

tekintettel a 2022. január 15-i 2021. évi éves belső ellenőrzési jelentésre,

tekintettel az ESZT 2021. évi munkaprogramjára,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

Egyetlen cikk

1.   mentesíti az Egységes Szanálási Testület elnökét a Testület 2021. pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végrehajtása tekintetében;

2.   jóváhagyja az ESZT 2021-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

3.   rögzíti észrevételeit az alábbi indítványban;

4.   utasítja az Egységes Szanálási Testület elnökét, hogy a jelen határozatról értesítse a Tanácsot, a Bizottságot és a Számvevőszéket, illetve hogy intézkedjen annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) és az ESZT weboldalán történő közzétételéről.

Ez a határozat az aláírásának napján lép hatályba.

az Egységes Szanálási Testület nevében

Jan Marc BERK

a plenáris testület tagja

---

(1)  
  HL L 225., 2014.7.30., 1. o.

1

---