# Euroopa Liidu L 119/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 119 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik5. mai 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 119

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik5. mai 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2023/912, 25. aprill 2023, Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) kohase lepingu, milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu, liidu nimel sõlmimise kohta | 1 |
| | * | TÕLGE — Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXVIII kohane leping, milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2023/913, 4. mai 2023, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 1183/2005 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis) artiklit 9 | 20 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/914, 20. aprill 2023, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 802/2004 (
  1
  ) | 22 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2023/915, 25. aprill 2023, milles käsitletakse teatavate saasteainete piirnorme toidus ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1881/2006 (
  1
  ) | 103 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/916, 28. aprill 2023, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Melocotón de Cieza (KGT) | 158 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2023/917, 4. mai 2023, millega parandatakse määruse (EL) nr 651/2014 (ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks) poolakeelset versiooni (
  1
  ) | 159 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/918, 4. mai 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete aklonifeeni, ametoktradiini, beflubutamiidi, bentiavalikarbi, boskaliidi, kaptaani, kletodiimi, tsükloksüdiimi, tsüflumetofeeni, dasometi, diklofopi, dimetomorfi, etefooni, fenasakviini, fluopikoliidi, fluoksastrobiini, flurokloridooni, folpeedi, formetanaadi, Helicoverpa armigera nukleaarse polühedroosi viiruse, hümeksasooli, indoolvõihappe, mandipropamiidi, metalaksüüli, metaldehüüdi, metaami, metasakloori, metribusiini, milbemektiini, paklobutrasooli, penokssulaami, fenmedifaami, metüülpirimifossi, propamokarbi, prokinasiidi, protiokonasooli, S-metolakloori, Spodoptera littoralis’e nukleaarse polühedroosi viiruse, Trichoderma asperellum’i (tüvi T34) ja Trichoderma atroviride (tüvi I-1237) heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (
  1
  ) | 160 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/919, 4. mai 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/804, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude impordi suhtes | 166 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/920, 4. mai 2023, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Gruusia kaitseväe toetamiseks | 169 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/921, 4. mai 2023, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Moldova Vabariigi relvajõudude toetamiseks | 173 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (ÜVJP) 2023/922, 4. mai 2023, millega rakendatakse otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis | 177 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2023/912, 25. aprill 2023, Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) kohase lepingu, milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu, liidu nimel sõlmimise kohta

1

*

TÕLGE — Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXVIII kohane leping, milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu

3

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2023/913, 4. mai 2023, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 1183/2005 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis) artiklit 9

20

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/914, 20. aprill 2023, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 802/2004 (
  1
  )

1

22

*

Komisjoni määrus (EL) 2023/915, 25. aprill 2023, milles käsitletakse teatavate saasteainete piirnorme toidus ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1881/2006 (
  1
  )

1

103

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/916, 28. aprill 2023, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Melocotón de Cieza (KGT)

158

*

Komisjoni määrus (EL) 2023/917, 4. mai 2023, millega parandatakse määruse (EL) nr 651/2014 (ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks) poolakeelset versiooni (
  1
  )

1

159

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/918, 4. mai 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete aklonifeeni, ametoktradiini, beflubutamiidi, bentiavalikarbi, boskaliidi, kaptaani, kletodiimi, tsükloksüdiimi, tsüflumetofeeni, dasometi, diklofopi, dimetomorfi, etefooni, fenasakviini, fluopikoliidi, fluoksastrobiini, flurokloridooni, folpeedi, formetanaadi, Helicoverpa armigera nukleaarse polühedroosi viiruse, hümeksasooli, indoolvõihappe, mandipropamiidi, metalaksüüli, metaldehüüdi, metaami, metasakloori, metribusiini, milbemektiini, paklobutrasooli, penokssulaami, fenmedifaami, metüülpirimifossi, propamokarbi, prokinasiidi, protiokonasooli, S-metolakloori, Spodoptera littoralis’e nukleaarse polühedroosi viiruse, Trichoderma asperellum’i (tüvi T34) ja Trichoderma atroviride (tüvi I-1237) heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (
  1
  )

Helicoverpa armigera

Spodoptera littoralis

Trichoderma asperellum

Trichoderma atroviride

1

160

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/919, 4. mai 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/804, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude impordi suhtes

166

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/920, 4. mai 2023, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Gruusia kaitseväe toetamiseks

169

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/921, 4. mai 2023, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Moldova Vabariigi relvajõudude toetamiseks

173

*

Nõukogu rakendusotsus (ÜVJP) 2023/922, 4. mai 2023, millega rakendatakse otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis

177

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 5.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 119/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 119/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2023/912,

25. aprill 2023,

Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) kohase lepingu, milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu, liidu nimel sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktiga v,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2022/1665 (2) allkirjastati 17. jaanuaril 2023 liidu nimel Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXVIII kohane leping, milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu (edaspidi „leping“), tingimusel et nimetatud leping hiljem sõlmitakse. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2022/1665 (2) allkirjastati 17. jaanuaril 2023 liidu nimel Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXVIII kohane leping, milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu (edaspidi „leping“), tingimusel et nimetatud leping hiljem sõlmitakse.

| (2) | Lepingu eesmärk on sätestada 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide jaotamine GATT 1994 XXVIII artikli alusel Ühendkuningriigi liidust väljaastumise tõttu. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu eesmärk on sätestada 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide jaotamine GATT 1994 XXVIII artikli alusel Ühendkuningriigi liidust väljaastumise tõttu.

| (3) | Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXVIII kohane leping, milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu, kiidetakse liidu nimel heaks (3).

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artikli 3 lõikes 1 sätestatud teate (4).

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle vastuvõtmist.

Luxembourg, 25. aprill 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

P. KULLGREN

---

(1)  
  15. märtsi 2023. aasta nõusolek (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 26. septembri 2022. aasta otsus (EL) 2022/1665 Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXVIII kohase lepingu, milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu, liidu nimel allkirjastamise kohta (ELT L 251, 29.9.2022, lk 1).

2

(3)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 3 .

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

4

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 5.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 119/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 119/3

---

TÕLGE

Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline 1994. aasta üldise tolli- ja KAUBANDUSKOKKULEPPE (GATT) artikli XXVIII kohane leping, milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu

EUROOPA LIIT

edaspidi „liit“,

ja

AMEERIKA ÜHENDRIIGID

edaspidi „Ühendriigid“,

edaspidi „lepinguosalised“,

VÕTTES ARVESSE läbirääkimisi, mis toimusid vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXVIII artiklile seoses liidu CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmisega Ühendkuningriigi liidust väljaastumise tõttu, nagu need on WTO liikmetele teatavaks tehtud dokumendis G/SECRET/42/Add.2,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

ARTIKKEL 1

Liidu tariifikvoodid, mis ei hõlma enam Ühendkuningriiki

Tariifikvootide osas, mille suhtes Ühendiriikidel on läbirääkimis- või konsulteerimisõigused vastavalt GATT 1994 XXVIII artiklile, nõustuvad Ühendriigid ja liit lisatud dokumendi G/SECRET/42/Add.2 1. lisas liidu jaoks kavandatud tariifikvootide koguseliste kohustustega, tingimusel et:

| — | Tariifikvoot 005 (Veiseliha/söödav veiserups): Ühendriikide/Kanada riigipõhise osa liidu mahtu kohandatakse 10 500 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 005 (Veiseliha/söödav veiserups): Ühendriikide/Kanada riigipõhise osa liidu mahtu kohandatakse 10 500 tonnile;

| — | Tariifikvoot 015 (sealiha, värske, jahutatud või külmutatud: kodusea jaotustükid, värsked, jahutatud või külmutatud, kondiga või kondita, välja arvatud tollile eraldi esitatav sisefilee): liidu erga omnes osa mahtu kohandatakse 4 786 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 015 (sealiha, värske, jahutatud või külmutatud: kodusea jaotustükid, värsked, jahutatud või külmutatud, kondiga või kondita, välja arvatud tollile eraldi esitatav sisefilee): liidu erga omnes osa mahtu kohandatakse 4 786 tonnile;

erga omnes

| — | Tariifikvoot 017 (sealiha, värske, jahutatud või külmutatud: kodusea kondita seljatükid ja tagaosad, värske, jahutatud või külmutatud: liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 5 720 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 017 (sealiha, värske, jahutatud või külmutatud: kodusea kondita seljatükid ja tagaosad, värske, jahutatud või külmutatud: liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 5 720 tonnile;

erga omnes

| — | Tariifikvoot 018 (sealiha, värske, jahutatud või külmutatud: kodusea kondita seljatükid ja tagaosad, värsked, jahutatud või külmutatud): Ühendriikide riigipõhise osa liidu mahtu kohandatakse 0 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 018 (sealiha, värske, jahutatud või külmutatud: kodusea kondita seljatükid ja tagaosad, värsked, jahutatud või külmutatud): Ühendriikide riigipõhise osa liidu mahtu kohandatakse 0 tonnile;

| — | Tariifikvoot 030 (lõssipulber): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 62 917 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 030 (lõssipulber): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 62 917 tonnile;

erga omnes

| — | Tariifikvoot 044 (kartulid, värsked või jahutatud, 1. jaanuar – 15. mai): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 4 295 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 044 (kartulid, värsked või jahutatud, 1. jaanuar – 15. mai): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 4 295 tonnile;

erga omnes

| — | Tariifikvoot 045 (tomatid): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 472 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 045 (tomatid): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 472 tonnile;

erga omnes

| — | Tariifikvoot 047 (porgandid ja naerid, värsked või jahutatud): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 1 244 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 047 (porgandid ja naerid, värsked või jahutatud): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 1 244 tonnile;

erga omnes

| — | Tariifikvoot 048 (kurgid, värsked või jahutatud, 1. november – 15. mai) liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 647 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 048 (kurgid, värsked või jahutatud, 1. november – 15. mai) liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 647 tonnile;

erga omnes

| — | Tariifikvoot 051 (kuivatatud sibulad): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 9 770 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 051 (kuivatatud sibulad): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 9 770 tonnile;

erga omnes

| — | Tariifikvoot 056 (mandlid): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 86 223 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 056 (mandlid): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 86 223 tonnile;

erga omnes

| — | Tariifikvoot 065 (värsked maguskirsid, 21. mai – 15. juuli): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 151 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 065 (värsked maguskirsid, 21. mai – 15. juuli): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 151 tonnile;

erga omnes

| — | Tariifikvoot 068 (pehme nisu – keskmise ja madala kvaliteediga): Ühendriikide riigipõhise osa liidu mahtu kohandatakse 572 000 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 068 (pehme nisu – keskmise ja madala kvaliteediga): Ühendriikide riigipõhise osa liidu mahtu kohandatakse 572 000 tonnile;

| — | Tariifikvoot 069 (oder): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 307 105 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 069 (oder): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 307 105 tonnile;

erga omnes

| — | Tariifikvoot 071 (mais): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 276 440 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 071 (mais): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 276 440 tonnile;

erga omnes

| — | Tariifikvoot 074 (koorimata riis): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 7 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 074 (koorimata riis): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 7 tonnile;

erga omnes

| — | Tariifikvoot 076 (poolkroovitud või kroovitud riis): asjaomaste ELi õigusaktide kohaselt selle kvoodi Ühendriikides hallatavat alljaotust kohandatakse 25 772 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 076 (poolkroovitud või kroovitud riis): asjaomaste ELi õigusaktide kohaselt selle kvoodi Ühendriikides hallatavat alljaotust kohandatakse 25 772 tonnile;

| — | Tariifikvoot 077 (poolkroovitud või kroovitud riis): asjaomaste ELi õigusaktide kohaselt selle kvoodi Ühendriikides hallatavat alljaotust kohandatakse 1 910 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 077 (poolkroovitud või kroovitud riis): asjaomaste ELi õigusaktide kohaselt selle kvoodi Ühendriikides hallatavat alljaotust kohandatakse 1 910 tonnile;

| — | Tariifikvoot 080 (purustatud riis): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 28 360 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 080 (purustatud riis): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 28 360 tonnile;

erga omnes

| — | Tariifikvoot 110 (puuviljamahlad): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 6 551 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 110 (puuviljamahlad): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 6 551 tonnile;

erga omnes

| — | Tariifikvoot 111 (viinamarjamahl): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 2 525 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 111 (viinamarjamahl): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 2 525 tonnile;

erga omnes

| — | Tariifikvoot 112 (toiduvalmistised): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 783 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 112 (toiduvalmistised): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 783 tonnile;

erga omnes

| — | Tariifikvoot 113 (toiduvalmistised): Ühendriikide riigipõhise osa liidu mahtu kohandatakse 1 286 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 113 (toiduvalmistised): Ühendriikide riigipõhise osa liidu mahtu kohandatakse 1 286 tonnile;

| — | Tariifikvoot 121 (muud loomasöödana kasutatavad tooted: mis ei sisalda piimatooteid või sisaldavad neid alla 10 % massist): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 2 800 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 121 (muud loomasöödana kasutatavad tooted: mis ei sisalda piimatooteid või sisaldavad neid alla 10 % massist): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 2 800 tonnile;

erga omnes

| — | Tariifikvoot 122 (muud loomasöödana kasutatavad tooted: mis ei sisalda piimatooteid või sisaldavad neid alla 10 % massist): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 2 700 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 122 (muud loomasöödana kasutatavad tooted: mis ei sisalda piimatooteid või sisaldavad neid alla 10 % massist): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 2 700 tonnile;

erga omnes

| — | Tariifikvoot 123 (koera- ja kassitoit): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 1 732 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 123 (koera- ja kassitoit): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 1 732 tonnile;

erga omnes

| — | Tariifikvoot 011 (töödeldud krevetid Pandalus borealis): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 500 tonnile; |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 011 (töödeldud krevetid Pandalus borealis): liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 500 tonnile;

Pandalus borealis

erga omnes

| — | Tariifikvoot 013 (okaspuupuidust vineer, muude lisaaineteta: – mille pind on ringkooritud, kuid muul viisil töötlemata, paksusega üle 8,5 mm, või lihvitud, paksusega üle 18,5 mm: liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 448 500 kuupmeetrile.
  Lisaks lepivad Ühendriigid ja liit kokku kavandatud kohustuste järgmises muudatuses, et hõlbustada tariifikvoodi kasutamist: |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 013 (okaspuupuidust vineer, muude lisaaineteta: – mille pind on ringkooritud, kuid muul viisil töötlemata, paksusega üle 8,5 mm, või lihvitud, paksusega üle 18,5 mm: liidu erga omnes kvoodi mahtu kohandatakse 448 500 kuupmeetrile.

erga omnes

Lisaks lepivad Ühendriigid ja liit kokku kavandatud kohustuste järgmises muudatuses, et hõlbustada tariifikvoodi kasutamist:

| — | Tariifikvoot 011 (veiseliha, külmutatud; söödav veiserups, külmutatud): liit kohandab kvoodijärgse tollimaksu väärtuselist osa 20 %-lt 15 %-le. |
| --- | --- |

—

Tariifikvoot 011 (veiseliha, külmutatud; söödav veiserups, külmutatud): liit kohandab kvoodijärgse tollimaksu väärtuselist osa 20 %-lt 15 %-le.

ARTIKKEL 2

Liidu käimasolevad läbirääkimised GATT 1994 XXVIII artikli alusel

1.   Ühendriigid mõistavad, et liit jätkab läbirääkimisi ja konsultatsioone teiste WTO liikmetega, kellel on Ühendkuningriigi liidust väljaastumise tõttu GATT 1994 XXVIII artikli alusel läbirääkimis- või konsulteerimisõigus, nagu on teatatud WTO liikmetele dokumendis G/SECRET/42/Add.2.

2.   Nende läbirääkimiste ja konsultatsioonide tulemusena võib liit kaaluda eespool nimetatud loetelus sätestatud või liidu poolt dokumendis G/SECRET/42/Add.2 pakutud osade ja koguste võimalikku muutmist. Juhul kui liidu varasemat tariifikvoodi kohustust, mille osas on Ühendriikidel läbirääkimis- või konsultatsiooniõigus, selliselt muudetakse, konsulteerib liit Ühendriikidega, et leida enne mis tahes muudatuse tegemist vastastikku rahuldav tulemus, ilma et see piiraks lepinguosaliste õigusi, mis tulenevad GATT 1994 XXVIII artiklist.

ARTIKKEL 3

Lõppsätted

1.   Liit ja Ühendriigid teavitavad teineteist käesoleva lepingu jõustumiseks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Käesolev leping jõustub viimase teatamise kuupäeval.

2.   Käesolev leping on liidu ja Ühendriikide vaheline rahvusvaheline leping, sealhulgas GATT 1994 XXVIII artikli lõike 3 punktide a ja b tähenduses.

Koostatud kahe tuhande kahekümne kolmanda aasta jaanuarikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis kahes ingliskeelses eksemplaris.

Euroopa Liidu nimel

Ameerika Ühendriikide nimels

---

LEPINGU LISA

G/SECRET/42/Add.2

Loetelu tariifikvootidest, mida tuleb CLXXV loendis muuta – Euroopa Liit

Kavandatud muudatused on järgmised:

Tehakse ettepanek jaotada tariifikvoodid pärast Ühendkuningriigi väljaastumist Euroopa Liidu (edaspidi „EL 27“) ja Ühendkuningriigi vahel iga tariifikvoodi kaubavoogude alusel vaatlusperioodi jooksul (2013–2015) . Jaotus on kehtestatud vastavalt EL 27 ja Ühendkuningriigi vastavale kasutuse osakaalule (%), mida on kohaldatud kogu kavandatud tariifikvoodi mahu suhtes. Kõigi tariifikvootide puhul on järgitud ühtset lähenemisviisi, sealhulgas andmete ja metoodikaga seoses. Praegused soodustused ja kavandatav jaotus EL 27 jaoks on esitatud allpool.

1.   Tariifikvoodid, mida tuleb muuta I osa I-B jaos (Põllumajandustooted)

| Tariifikvoodi järjekorranumber | Tariifikvoodi kirjeldus | Ühik | Muud tingimused
  ___
  Tarniv riik | Kehtiv kontsessioon CLXXV loendis
  (EL28) | Kavandatav kontsessioon EL 27-le |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 001 | Elusveised | pea | | 710 | 710 |
| 002 | Elusveised | pea | | 711 | 711 |
| 003 | Elusveised | pea | | 24 070 | 24 070 |
| 004 | Eluslambad ja -kitsed, v.a tõupuhtad aretusloomad | t | PÕHJA-MAKEDOONIA | 215 | 215 |
| 004 | Eluslambad ja -kitsed, v.a tõupuhtad aretusloomad | t | Muud | 105 | 105 |
| 004 | Eluslambad ja -kitsed, v.a tõupuhtad aretusloomad | t | Erga omnes | 91 | 91 |
| 005 | Värske, jahutatud või külmutatud veiseliha
  Värske, jahutatud või külmutatud söödav veiserups | t (toote mass) | Argentina | 17 000 | 16 936 |
| 005 | Veiseliha, värske, jahutatud või külmutatud
  Söödav veiserups, värske, jahutatud või külmutatud | t (toote mass) | Austraalia | 7 150 | 2 481 |
| 005 | Veiseliha, värske, jahutatud või külmutatud
  Söödav veiserups, värske, jahutatud või külmutatud | t (toote mass) | Uruguay | 2 300 | 2 022 |
| 005 | Veiseliha, värske, jahutatud või külmutatud
  Söödav veiserups, värske, jahutatud või külmutatud | t (toote mass) | Ameerika Ühendriigid / Kanada | 11 500 | 11 481 |
| 006 | Kõrgekvaliteediline veiseliha, värske, jahutatud või külmutatud | t | Uus-Meremaa | 1 300 | 846 |
| 007 | Kõrgekvaliteediline kondita veiseliha, värske või jahutatud
  Söödav veiserups, värske, jahutatud või külmutatud | t | Argentina | 12 500 | 12 453 |
| 008 | Kondita veiseliha, värske, jahutatud või külmutatud
  Söödav veiserups, värske, jahutatud või külmutatud | t | Brasiilia | 10 000 | 8 951 |
| 009 | Kondita veiseliha, värske, jahutatud või külmutatud
  Söödav veiserups, värske, jahutatud või külmutatud | t | Uruguay | 4 076 | 3 584 |
| 010 | Veiseliha, külmutatud
  Söödav veiserups, külmutatud | t (kondita mass) | | 54 875 | 43 732 |
| 011 | Veiseliha, külmutatud
  Söödav veiserups, külmutatud | t (kondiga mass) | | 63 703 | 19 676 |
| 012 | Kondita pühvliliha, värske, jahutatud või külmutatud | t (kondita) | Argentina | 200 | 200 |
| 013 | Kondita pühvliliha, külmutatud | t (kondita) | Austraalia | 2 250 | 1 405 |
| 014 | Sealiha, värske, jahutatud või külmutatud:






  — | Kodusea rümbad ja poolrümbad, värsked, jahutatud või külmutatud |

Tariifikvoodi järjekorranumber

Tariifikvoodi kirjeldus

Ühik

Muud tingimused

___

Tarniv riik

Kehtiv kontsessioon CLXXV loendis

(EL28)

Kavandatav kontsessioon EL 27-le

001

Elusveised

pea

710

710

002

Elusveised

pea

711

711

003

Elusveised

pea

24 070

24 070

004

Eluslambad ja -kitsed, v.a tõupuhtad aretusloomad

t

PÕHJA-MAKEDOONIA

215

215

004

Eluslambad ja -kitsed, v.a tõupuhtad aretusloomad

t

Muud

105

105

004

Eluslambad ja -kitsed, v.a tõupuhtad aretusloomad

t

Erga omnes

91

91

005

Värske, jahutatud või külmutatud veiseliha

Värske, jahutatud või külmutatud söödav veiserups

t (toote mass)

Argentina

17 000

16 936

005

Veiseliha, värske, jahutatud või külmutatud

Söödav veiserups, värske, jahutatud või külmutatud

t (toote mass)

Austraalia

7 150

2 481

005

Veiseliha, värske, jahutatud või külmutatud

Söödav veiserups, värske, jahutatud või külmutatud

t (toote mass)

Uruguay

2 300

2 022

005

Veiseliha, värske, jahutatud või külmutatud

Söödav veiserups, värske, jahutatud või külmutatud

t (toote mass)

Ameerika Ühendriigid / Kanada

11 500

11 481

006

Kõrgekvaliteediline veiseliha, värske, jahutatud või külmutatud

t

Uus-Meremaa

1 300

846

007

Kõrgekvaliteediline kondita veiseliha, värske või jahutatud

Söödav veiserups, värske, jahutatud või külmutatud

t

Argentina

12 500

12 453

008

Kondita veiseliha, värske, jahutatud või külmutatud

Söödav veiserups, värske, jahutatud või külmutatud

t

Brasiilia

10 000

8 951

009

Kondita veiseliha, värske, jahutatud või külmutatud

Söödav veiserups, värske, jahutatud või külmutatud

t

Uruguay

4 076

3 584

010

Veiseliha, külmutatud

Söödav veiserups, külmutatud

t (kondita mass)

54 875

43 732

011

Veiseliha, külmutatud

Söödav veiserups, külmutatud

t (kondiga mass)

63 703

19 676

012

Kondita pühvliliha, värske, jahutatud või külmutatud

t (kondita)

Argentina

200

200

013

Kondita pühvliliha, külmutatud

t (kondita)

Austraalia

2 250

1 405

014

Sealiha, värske, jahutatud või külmutatud:

—

Kodusea rümbad ja poolrümbad, värsked, jahutatud või külmutatud

t

15 067

15 067

015

Sealiha, värske, jahutatud või külmutatud:

| — | Kodusea jaotustükid, värsked, jahutatud või külmutatud, kondiga või kondita, välja arvatud tollile eraldi esitatav sisefilee |
| --- | --- |

—

Kodusea jaotustükid, värsked, jahutatud või külmutatud, kondiga või kondita, välja arvatud tollile eraldi esitatav sisefilee

t

Kanada

4 624

4 623

015

Sealiha, värske, jahutatud või külmutatud:

| — | Kodusea jaotustükid, värsked, jahutatud või külmutatud, kondiga või kondita, välja arvatud tollile eraldi esitatav sisefilee |
| --- | --- |

—

Kodusea jaotustükid, värsked, jahutatud või külmutatud, kondiga või kondita, välja arvatud tollile eraldi esitatav sisefilee

t

Erga omnes

6 135

6 133

016

Sealiha, värske, jahutatud või külmutatud:

| — | Kodusea kondiga seljatükid ja nende jaotustükid, värsked või jahutatud |
| --- | --- |

—

Kodusea kondiga seljatükid ja nende jaotustükid, värsked või jahutatud

| — | kodusea kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid, külmutatud |
| --- | --- |

—

kodusea kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid, külmutatud

t

7 000

7 000

017

Sealiha, värske, jahutatud või külmutatud:

| — | Kodusea kondita seljatükid ja tagaosad, värsked, jahutatud või külmutatud |
| --- | --- |

—

Kodusea kondita seljatükid ja tagaosad, värsked, jahutatud või külmutatud

t

35 265

12 680

018

Sealiha, värske, jahutatud või külmutatud:

| — | Kodusea kondita seljatükid ja tagaosad, värsked, jahutatud või külmutatud |
| --- | --- |

—

Kodusea kondita seljatükid ja tagaosad, värsked, jahutatud või külmutatud

t

USA

4 922

1 770

019

Sealiha, värske, jahutatud või külmutatud:

| — | Kodusea sisefileed, värsked, jahutatud või külmutatud |
| --- | --- |

—

Kodusea sisefileed, värsked, jahutatud või külmutatud

t

5 000

3 780

020

Lamba- või kitseliha, värske, jahutatud või külmutatud

t (rümba mass)

Argentina

23 000

17 006

020

Lamba- või kitseliha, värske, jahutatud või külmutatud

t (rümba mass)

Austraalia

19 186

3 837

020

Lamba- või kitseliha, värske, jahutatud või külmutatud

t (rümba mass)

Tšiili

3 000

2 628

020

Lamba- või kitseliha, värske, jahutatud või külmutatud

t (rümba mass)

Gröönimaa

100

48

020

Lamba- või kitseliha, värske, jahutatud või külmutatud

t (rümba mass)

Island

600

349

020

Lamba- või kitseliha, värske, jahutatud või külmutatud

t (rümba mass)

Uus-Meremaa

228 389

114 184

020

Lamba- või kitseliha, värske, jahutatud või külmutatud

t (rümba mass)

Uruguay

5 800

4 759

020

Lamba- või kitseliha, värske, jahutatud või külmutatud

t (rümba mass)

Bosnia ja Hertsegoviina

850

410

020

Lamba- või kitseliha, värske, jahutatud või külmutatud

t (rümba mass)

Muud

200

200

020

Lamba- või kitseliha, värske, jahutatud või külmutatud

t (rümba mass)

Erga omnes

200

178

021

Söödav veiserups, külmutatud

t

Argentina

700

700

021

Söödav veiserups, külmutatud

t

Muud

800

800

022

Kanarümbad, värsked, jahutatud või külmutatud

t

6 249

4 054

023

Kodulinnuliha ja söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud

t

USA

21 345

21 345

024

Kana jaotustükid, värsked, jahutatud või külmutatud

t

8 570

8 253

025

Kana ja kuke (Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

t

2 705

2 427

026

Kana ja kuke (Gallus domesticus) jaotustükid, külmutatud

t

Brasiilia

9 598

8 308

026

Kana ja kuke (Gallus domesticus) jaotustükid, külmutatud

t

Erga omnes

15 500

13 471

027

Kalkuniliha, värske, jahutatud või külmutatud

t

1 781

1 781

028

Kalkuni jaotustükid, külmutatud

t

Brasiilia

3 110

2 692

028

Kalkuni jaotustükid, külmutatud

t

Erga omnes

4 985

4 253

029

Soolatud kodulinnuliha

t

Brasiilia

170 807

129 930

029

Soolatud kodulinnuliha

t

Tai

92 610

68 385

029

Soolatud kodulinnuliha

t

Muud

828

824

030

Lõssipulber

t

68 537

68 536

031

Või ja muud piimarasvad

t (või ekvivalendina)

11 360

11 360

032

Vähemalt kuus nädalat vana või, mille rasvasisaldus on vähemalt 80 %, kuid alla 85 % massist ning mis on toodetud otse piimast või koorest ilma ladustatud aineid kasutamata ühtsel, iseseisval ja katkematul protsessil

Vähemalt kuus nädalat vana või, mille rasvasisaldus on vähemalt 80 %, kuid alla 85 % massist ning mis on toodetud otse piimast või koorest ilma ladustatud aineid kasutamata ühtsel, iseseisval ja katkematul protsessil, mille puhul koor võib läbida piimarasva kontsentreerimise ja/või fraktsioneerimise etapi (ammix- ja spreadable-protsessid)

t

Uus-Meremaa

74 693

47 177

033

Juust ja kohupiim:

| — | külmutatud pitsajuust, lõigatud alla 1 g massiga tükkideks, pakendis netomassiga vähemalt 5 kg, veesisaldusega vähemalt 52 % massist ja rasvasisaldusega vähemalt 38 % kuivaine massist |
| --- | --- |

—

külmutatud pitsajuust, lõigatud alla 1 g massiga tükkideks, pakendis netomassiga vähemalt 5 kg, veesisaldusega vähemalt 52 % massist ja rasvasisaldusega vähemalt 38 % kuivaine massist

t

5 360

5 360

034

Muud juustud

t

19 525

19 525

035

Juust ja kohupiim:

| — | Emmentaler, sealhulgas töödeldud Emmentaler |
| --- | --- |

—

Emmentaler, sealhulgas töödeldud Emmentaler

t

18 438

18 438

036

Juust ja kohupiim:

| — | Gruyère, Sbrinz, sealhulgas töödeldud Gruyère |
| --- | --- |

—

Gruyère, Sbrinz, sealhulgas töödeldud Gruyère

t

5 413

5 413

037

Juust ja kohupiim:

| — | Töötlemiseks ettenähtud juust |
| --- | --- |

—

Töötlemiseks ettenähtud juust

t

20 007

11 741

038

Juust töötlemiseks

t

Austraalia

500

500

038

Juust töötlemiseks

t

Uus-Meremaa

4 000

1 670

039

Juust ja kohupiim:

| — | Cheddar |
| --- | --- |

—

Cheddar

t

15 005

14 941

040

Cheddar

t

Uus-Meremaa

7 000

4 361

040

Cheddar

t

Austraalia

3 711

3 711

041

Cheddar

t

Kanada

4 000

0

042

Koorega kodulinnumunad, inimtoiduks

t

135 000

114 669

043

Munakollased

Kooreta linnumunad

t (koorega muna ekvivalendina)

7 000

7 000

044

Kartulid, värsked või jahutatud, 1. jaanuar – 15. mai

t

4 295

4 292

045

Tomatid

t

472

464

046

Küüslauk

t

Argentina

19 147

19 147

046

Küüslauk

t

Hiina

48 225

40 556

046

Küüslauk

t

Muud

6 023

3 711

047

Porgand ja naeris, värske või jahutatud

t

1 244

1 192

048

Kurgid, värsked või jahutatud, 1. november – 15. mai

t

1 134

500

049

Muu köögivili, värske või jahutatud (harilik paprika)

t

500

500

050

Seened liigist Agaricus, toiduks valmistatud, konserveeritud või lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud

t

Hiina

1 450

1 450

050

Seened liigist Agaricus, toiduks valmistatud, konserveeritud või lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud

t

Erga omnes

33 980

33 980

051

Kuivatatud sibul

t

12 000

9 696

052

Maniokk

t

Tai

5 750 000

3 096 027

053

Maniokk, v.a peen- ja jämejahust graanulid

Maranta, saalep jms kõrge tärklisesisaldusega juured ja mugulad

t

Hiina

350 000

275 805

053

Maniokk, v.a peen- ja jämejahust graanulid

Maranta, saalep jms kõrge tärklisesisaldusega juured ja mugulad

t

Indoneesia

825 000

0

053

Maniokk, v.a peen- ja jämejahust graanulid

Maranta, saalep jms kõrge tärklisesisaldusega juured ja mugulad

t

Teised WTO liikmed, v.a Tai, Hiina ja Indoneesia

145 590

124 552

053

Maniokk, v.a peen- ja jämejahust graanulid

Maranta, saalep jms kõrge tärklisesisaldusega juured ja mugulad

t

Teised WTOsse mittekuuluvad liikmed

30 000

30 000

053

Maniokk, v.a peen- ja jämejahust graanulid

Maranta, saalep jms kõrge tärklisesisaldusega juured ja mugulad

t

Teised WTOsse mittekuuluvad liikmed

2 000

1 691

054

Bataat, v.a inimtoiduks

t

Hiina

600 000

252 641

055

Bataat, v.a inimtoiduks

t

V. a Hiina

5 000

4 985

056

Mandlid, v.a mõrumandlid

t

90 000

85 958

057

Magusad apelsinid, värsked

t

20 000

20 000

058

Muud tsitrushübriidid

t

15 000

14 931

059

Sidrunid, 15. jaanuar – 14. juuni

t

10 000

8 156

060

Lauaviinamarjad, värsked, 21. juuli – 31. oktoober

t

1 500

885

061

Õunad, värsked, 1. aprill – 31. juuli

t

696

666

062

Pirnid, värsked (v.a siidripirnid, lahtiselt, 1. august – 31. detsember)

t

1 000

810

063

Aprikoosid, värsked, 1. augustist 31. maini

t

500

74

064

Aprikoosid, värsked, 1. juuni – 31. juuli

t

2 500

1 387

065

Kirsid, värsked, v.a hapukirsid, 21. mai – 15. juuli

t

800

105

066

Kõva nisu

t

50 000

50 000

067

Kvaliteetnisu

t

300 000

300 000

068

Pehme nisu (keskmise ja madala kvaliteediga)

t

USA

572 000

571 943

068

Pehme nisu (keskmise ja madala kvaliteediga)

t

Kanada

38 853

1 463

068

Pehme nisu (keskmise ja madala kvaliteediga)

t

Muud

2 371 600

2 285 665

068

Pehme nisu (keskmise ja madala kvaliteediga)

t

Erga omnes

129 577

129 577

069

Oder

t

307 105

306 812

070

Õlleoder

t

50 890

20 789

071

Mais

t

277 988

269 214

072

Mais

t

500 000

500 000

073

Mais

t

2 000 000

2 000 000

074

Koorimata riis

t

7

5

075

Kooritud (pruun) riis

t

1 634

1 416

076

Poolkroovitud või kroovitud riis

t

63 000

36 731

077

Poolkroovitud või kroovitud riis

t

Tai

4 313

3 663

077

Poolkroovitud või kroovitud riis

t

Muud

9 187

6 859

078

Poolkroovitud või kroovitud riis

t

Tai

1 200

1 019

078

Poolkroovitud või kroovitud riis

t

Erga omnes

25 516

22 442

079

Rubriigi 1901 10 00 toidukaupade tootmiseks mõeldud purustatud riis

t

1 000

1 000

080

Purustatud riis

t

31 788

26 581

081

Purustatud riis

t

100 000

93 709

082

Terasorgo

t

300 000

300 000

083

Hirss

t

1 300

888

084

Töödeldud kaer, v.a jämejahvatusega

t

10 000

231

085

Maniokitärklis

t

8 000

6 632

086

Maniokitärklis

t

2 000

1 658

087

Vorstid, kuiv- või määrdevorstid, kuumtöötlemata

Muud vorstid

t

3 002

164

088

Kalkunilihavalmistised

t

Brasiilia

92 300

89 950

088

Kalkunilihavalmistised

t

Muud

11 596

11 301

089

Töödeldud kanaliha, kuumtöötlemata, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi vähemalt 57 % massist

t

Brasiilia

15 800

10 969

089

Töödeldud kanaliha, kuumtöötlemata, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi vähemalt 57 % massist

t

Muud

340

236

090

Kuumtöödeldud kanaliha (Gallus domesticus)

t

Brasiilia

79 477

52 665

090

Kuumtöödeldud kanaliha (Gallus domesticus)

t

Tai

160 033

109 441

090

Kuumtöödeldud kanaliha (Gallus domesticus)

t

Muud

11 443

8 471

091

Töödeldud kanaliha, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi vähemalt 25 %, kuid alla 57 % massist

t

Brasiilia

62 905

59 699

091

Töödeldud kanaliha, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi vähemalt 25 %, kuid alla 57 % massist

t

Tai

14 000

8 019

091

Töödeldud kanaliha, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi vähemalt 25 %, kuid alla 57 % massist

t

Muud

2 800

1 669

092

Töödeldud kanaliha, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi alla 25 % massist

t

Brasiilia

295

163

092

Töödeldud kanaliha, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi alla 25 % massist

t

Tai

2 100

1 162

092

Töödeldud kanaliha, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi alla 25 % massist

t

Muud

470

260

093

Töödeldud pardi-, hane-, pärlkanaliha, kuumtöötlemata, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi vähemalt 57 % massist

t

Tai

10

0

094

Töödeldud pardi-, hane-, pärlkanaliha, kuumtöödeldud, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi vähemalt 57 % massist

t

Tai

13 500

8 572

094

Töödeldud pardi-, hane-, pärlkanaliha, kuumtöödeldud, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi vähemalt 57 % massist

t

Muud

220

159

095

Töödeldud pardi-, hane-, pärlkanaliha, kuumtöödeldud, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi vähemalt 25 %, kuid alla 57 % massist

t

Tai

600

300

095

Töödeldud pardi-, hane-, pärlkanaliha, kuumtöödeldud, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi vähemalt 25 %, kuid alla 57 % massist

t

Muud

148

0

096

Töödeldud pardi-, hane-, pärlkanaliha, kuumtöödeldud, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi alla 25 % massist

t

Tai

600

278

096

Töödeldud pardi-, hane-, pärlkanaliha, kuumtöödeldud, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi alla 25 % massist

t

Muud

125

58

097

Kodusea lihast tooted või konservid

t

6 161

6 161

098

Toor-roosuhkur rafineerimiseks

t

Austraalia

9 925

4 961

098

Toor-roosuhkur rafineerimiseks

t

Brasiilia

388 124

358 454

098

Toor-roosuhkur rafineerimiseks

t

Kuuba

10 000

10 000

098

Toor-roosuhkur rafineerimiseks

t

Erga omnes

372 876

341 460

099

Roo- ja peedisuhkur

t (valge suhkru ekvivalendina)

India

10 000

5 841

099

Roo- ja peedisuhkur

t (valge suhkru ekvivalendina)

AKV riigid

1 294 700

921 707

100

Keemiliselt puhas fruktoos

t

4 504

4 504

101

Keemiliselt puhas fruktoos

t

1 253

1 253

102

Kondiitritooted

t

2 289

2 245

103

Šokolaad

t

107

81

104

Šokolaad

t

2 026

2 026

105

Teraviljast toiduained

t

191

191

106

Pastatooted

t

532

497

107

Küpsised

t

409

409

108

Konserveeritud ananassid, tsitrusviljad, pirnid, aprikoosid, virsikud ja maasikad

t

2 838

2 820

109

Apelsinimahl, külmutatud, tihedusega kuni 1,33 g/cm3 temperatuuril 20 °C

t

1 500

1 500

110

Puuviljamahlad

t

7 044

6 436

111

Viinamarjamahl (sh viinamarjavirre):

t

14 029

0

112

Toiduvalmistised

t

921

702

113

Toiduvalmistised

t

USA

1 550

831

114

Vein värsketest viinamarjadest (v.a vahuvein ja määratud piirkonnas valmistatud kvaliteetvein), nõudes mahuga kuni 2 liitrit ja alkoholisisaldusega kuni 13 % mahust

hl

40 000

4 689

115

Vein värsketest viinamarjadest (v.a vahuvein ja määratud piirkonnas valmistatud kvaliteetvein), nõudes mahuga üle 2 liitri ja alkoholisisaldusega kuni 13 % mahust

hl

20 000

15 647

116

Vermut jm taimede või aromaatsete ainetega maitsestatud vein värsketest viinamarjadest, nõudes mahuga üle 2 liitri ja alkoholisisaldusega kuni 18 % mahust

hl

13 810

13 808

117

Kliid, pebred jm tera- või kaunviljade tuulamis-, jahvatus- vm töötlusjäägid, granuleerimata või granuleeritud

t

475 000

458 068

118

Maisigluteen

t

10 000

10 000

119

Linnaseidude ja linnastamisprotsessieelsete odra sõelumisjääkide segust koosnev valmistis (mis võib sisaldada ka muid seemneid) koos linnastamisprotsessi läbi teinud odra puhastusjääkidega, mis sisaldab valku vähemalt 12,5 % massist

Linnaseidude ja linnastamisprotsessieelsete odra sõelumisjääkide segust koosnev valmistis (mis võib sisaldada ka muid seemneid) koos linnastamisprotsessi läbi teinud odra puhastusjääkidega, mis sisaldab valku vähemalt 12,5 % massist ja tärklist mitte üle 28 % massist

t

20 000

20 000

120

Linnaseidude ja linnastamisprotsessieelsete odra sõelumisjääkide segust koosnev valmistis (mis võib sisaldada ka muid seemneid) koos linnastamisprotsessi läbi teinud odra puhastusjääkidega, mis sisaldab valku vähemalt 15,5 % massist

Linnaseidude ja linnastamisprotsessieelsete odra sõelumisjääkide segust koosnev valmistis (mis võib sisaldada ka muid seemneid) koos linnastamisprotsessi läbi teinud odra puhastusjääkidega, mis sisaldab valku vähemalt 15,5 % massist ja tärklist mitte üle 23 % massist

t

100 000

100 000

121

Muud loomasöödana kasutatavad tooted:

mis ei sisalda piimatooteid või sisaldavad neid alla 10 % massist

t

2 800

2 746

122

Muud loomasöödana kasutatavad tooted:

Mis ei sisalda piimatooteid või sisaldavad neid alla 10 % massist

t

2 700

2 670

123

Koera- ja kassitoit

t

2 058

1 393

124

Munaalbumiin

t (koorega muna ekvivalendina)

15 500

15 500

2.   Tariifikvoodid, mis tuleb I osa II-B jaos (muud tooted) muuta

| Tariifikvoodi järjekorranumber | Tariifikvoodi kirjeldus | Ühik | Muud tingimused – tarniv riik | Kehtiv kontsessioon CLXXV loendis (EL 28) | Kavandatav kontsessioon EL 27-le |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 001 | Tuun (perekonnast Thunnus) ja muu kala perekonnast Euthynnus | t | | 17 250 | 17 221 |
| 002 | Heeringas | t | | 34 000 | 31 888 |
| 003 | Hõbemerluus (Merluccius bilinearis) | t | | 2 000 | 1 999 |
| 004 | Kala perekonnast Coregonus | t | | 1 000 | 1 000 |
| 005 | Kala perekonnast Allocyttus ja liigist Pseudocyttus maculatus | t | | 200 | 200 |
| 006 | Tursk liikidest Gadus morhua ja Gadus ogac ning polaartursk (Boreogadus saida) | t | | 25 000 | 24 998 |
| 007 | Kalatooted ja -konservid (välja arvatud kalad tervena või tükkidena): sardiinidest, atlandi väiketuunist, liigi Scomber scombrus või Scomber japonicus makrellidest, liigi Orcynopsis unicolor kaladest | t | | 865 | 631 |
| 008 | Kalatooted ja -konservid (välja arvatud kalad tervena või tükkidena): sardiinidest, atlandi väiketuunist, liigi Scomber scombrus või Scomber japonicus makrellidest, liigi Orcynopsis unicolor kaladest | t | Tai | 1 410 | 123 |
| 009 | Kalatooted ja -konservid (välja arvatud kalad tervena või tükkidena): tuunidest, vööttuunidest või muudest perekonna Euthynnus kaladest | t | | 742 | 742 |
| 010 | Kalatooted ja -konservid (välja arvatud kalad tervena või tükkidena): tuunidest, vööttuunidest või muudest perekonna Euthynnus kaladest | t | Tai | 1 816 | 1 816 |
| 011 | Garneelid liigist Pandalus borealis, kooritud, keedetud ja külmutatud, kuid muul viisil töötlemata | t | | 500 | 474 |
| 012 | Mageveekogude vähid, tilliga keedetud, külmutatud | t | | 3 000 | 2 965 |
| 013 | Okaspuupuidust vineer, muude lisaaineteta: – mille pind on ringkooritud, kuid muul viisil töötlemata, paksusega üle 8,5 mm, või lihvitud, paksusega üle 18,5 mm | kuupmeetrites | | 650 000 | 482 648 |
| 014 | Pleegitamata linane lõng (v.a linatakud) joontihedusega vähemalt 333,3 detsiteksi (meetriline number mitte üle 30) | t | | 400 | 400 |
| 015 | Sarnased klaasist pisiesemed, v.a: klaasist helmed, tehispärlid, vääris- ja poolvääriskivide klaasimitatsioonid | t | | 52 | 52 |
| 016 | Ferrosiliitsium | t | | 12 600 | 12 600 |
| 017 | Ferrosilikomangaan | t | | 18 550 | 18 550 |
| 018 | Ferrokroom süsinikusisaldusega kuni 0,10 % massist ja kroomisisaldusega üle 30 %, kuid mitte üle 90 % massist | t | | 2 950 | 2 804 |

Tariifikvoodi järjekorranumber

Tariifikvoodi kirjeldus

Ühik

Muud tingimused – tarniv riik

Kehtiv kontsessioon CLXXV loendis (EL 28)

Kavandatav kontsessioon EL 27-le

001

Tuun (perekonnast Thunnus) ja muu kala perekonnast Euthynnus

t

17 250

17 221

002

Heeringas

t

34 000

31 888

003

Hõbemerluus (Merluccius bilinearis)

t

2 000

1 999

004

Kala perekonnast Coregonus

t

1 000

1 000

005

Kala perekonnast Allocyttus ja liigist Pseudocyttus maculatus

t

200

200

006

Tursk liikidest Gadus morhua ja Gadus ogac ning polaartursk (Boreogadus saida)

t

25 000

24 998

007

Kalatooted ja -konservid (välja arvatud kalad tervena või tükkidena): sardiinidest, atlandi väiketuunist, liigi Scomber scombrus või Scomber japonicus makrellidest, liigi Orcynopsis unicolor kaladest

t

865

631

008

Kalatooted ja -konservid (välja arvatud kalad tervena või tükkidena): sardiinidest, atlandi väiketuunist, liigi Scomber scombrus või Scomber japonicus makrellidest, liigi Orcynopsis unicolor kaladest

t

Tai

1 410

123

009

Kalatooted ja -konservid (välja arvatud kalad tervena või tükkidena): tuunidest, vööttuunidest või muudest perekonna Euthynnus kaladest

t

742

742

010

Kalatooted ja -konservid (välja arvatud kalad tervena või tükkidena): tuunidest, vööttuunidest või muudest perekonna Euthynnus kaladest

t

Tai

1 816

1 816

011

Garneelid liigist Pandalus borealis, kooritud, keedetud ja külmutatud, kuid muul viisil töötlemata

t

500

474

012

Mageveekogude vähid, tilliga keedetud, külmutatud

t

3 000

2 965

013

Okaspuupuidust vineer, muude lisaaineteta: – mille pind on ringkooritud, kuid muul viisil töötlemata, paksusega üle 8,5 mm, või lihvitud, paksusega üle 18,5 mm

kuupmeetrites

650 000

482 648

014

Pleegitamata linane lõng (v.a linatakud) joontihedusega vähemalt 333,3 detsiteksi (meetriline number mitte üle 30)

t

400

400

015

Sarnased klaasist pisiesemed, v.a: klaasist helmed, tehispärlid, vääris- ja poolvääriskivide klaasimitatsioonid

t

52

52

016

Ferrosiliitsium

t

12 600

12 600

017

Ferrosilikomangaan

t

18 550

18 550

018

Ferrokroom süsinikusisaldusega kuni 0,10 % massist ja kroomisisaldusega üle 30 %, kuid mitte üle 90 % massist

t

2 950

2 804

---

MÄÄRUSED

| 5.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 119/20 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 119/20

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/913,

4. mai 2023,

millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 1183/2005 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis) artiklit 9

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1183/2005, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 5,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. juulil 2005 vastu määruse (EÜ) nr 1183/2005. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. juulil 2005 vastu määruse (EÜ) nr 1183/2005.

| (2) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1533 (2004) alusel loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee ajakohastas 1. märtsil 2023 teavet ühe isiku kohta, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1533 (2004) alusel loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee ajakohastas 1. märtsil 2023 teavet ühe isiku kohta, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1183/2005 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1183/2005 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1183/2005 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. mai 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  ELT L 193, 23.7.2005, lk 1.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1183/2005 I lisa a osa (artiklites 2 ja 2a osutatud isikute loetelu) kanne 30 asendatakse järgmisega:

| „30. | Bosco TAGANDA
  (teise nimega a) Bosco Ntaganda, b) Bosco Ntagenda, c) General Taganda, d) Lydia (kui ta oli APRi liige), e) Terminator, f) Tango Romeo (kutsung), g) Romeo (kutsung), h) Major)
  Aadress: Belgia (14. detsembri 2022. aasta seisuga)

  Sünnikuupäev: vahemikus 1973–1974.
  Sünnikoht: Bigogwe, Rwanda.
  Kodakondsus: Kongo Demokraatlik Vabariik.
  ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 1. november 2005 (kannet on muudetud 13. oktoobril 2016, 19. augustil 2020, 1. märtsil 2023).
  Muu teave: sündinud Rwandas, kolis lapsena Nyamitabasse, Masisi territooriumil, Põhja-Kivus. Nimetati presidendi määrusega pärast Ituri rahulepinguid 11. detsembril 2004 FARDC brigaadikindraliks. Endine CNDP staabiülem, määrati pärast Laurent Nkunda vahistamist 2009. aasta jaanuaris CNDP sõjaväekomandöriks. Alates 2009. aasta jaanuarist FDLRi vastaste järjestikuste operatsioonide „Umoja Wetu“, „Kimia II“ ja „Amani Leo“
  de facto asekomandör Põhja- ja Lõuna-Kivus. Sisenes 2013. aasta märtsis Rwandasse ja andis 22. märtsil Kigalis end vabatahtlikult Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ametnike kätte. Anti üle Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule Madalmaades Haagis. Rahvusvaheline Kriminaalkohus kinnitas 9. juunil 2014 tema vastu esitatud 13 süüdistust sõjakuritegudes ja viis inimsusvastastes kuritegudes; kohtuprotsess algas 2015. aasta septembris. Rahvusvaheline Kriminaalkohus mõistis ta 8. juulil 2019 süüdi 18 sõjakuriteos ja inimsusvastases kuriteos, mis pandi toime Ituris aastatel 2002–2003. 7. novembril 2019 mõisteti talle kokku 30 aastat vangistust. Ta kaebas edasi nii oma süüdimõistmise kui ka karistuse. Rahvusvahelise Kriminaalkohtu apellatsioonikoda kinnitas 30. märtsil 2021, et otsus tema süüdimõistmise ja karistuse kohta jääb jõusse. 14. detsembril 2022 viidi ta karistuse täitmiseks Belgia territooriumile. Link Interpoli ja ÜRO Julgeolekunõukogu eriteadete veebilehele: https://www.interpol.int/en/How-we-work/Notices/View-UN-Notices-Individuals
  Lisateave sanktsioonide komitee esitatud kirjeldavast kokkuvõttest loetellu kandmise põhjuste kohta:
  Bosco Taganda oli UPC/Li sõjaline komandör, kellel oli poliitilist mõjuvõimu ning kes juhtis pidevalt UPC/Li jõudude tegevust, mis on üks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1493 (2003) punktis 20 nimetatud relvastatud rühmitustest, ning oli seotud relvaembargot rikkuva ebaseadusliku relvakaubandusega. Ta nimetati 2004. aasta detsembris FARDC kindraliks, kuid keeldus edutamisest, jäädes seega FARDCst väljapoole. Laste ja relvastatud konfliktidega tegeleva peasekretäri eriesindaja büroo andmetel kannab ta vastutust laste värbamise ja kasutamise eest Ituris 2002. ja 2003. aastal ning vastutab otseselt ja/või käsuliinist tulenevalt 155 laste värbamise ja kasutamise juhtumi eest Põhja-Kivus 2002.–2009. aastal. Tollase CNDP staabiülemana vastutab ta otseselt ja käsuliinist tulenevalt Kiwanja massimõrva eest novembris 2008.
  Sündinud Rwandas, kolis lapsena Nyamitabasse, Masisi territooriumil, Põhja-Kivu provintsis. Elas 2011. aasta juunis Gomas ja omas suuri farme Ngungu piirkonnas, Masisi territooriumil, Põhja-Kivu provintsis. Nimetati presidendi määrusega pärast Ituri rahulepinguid 11. detsembril 2004 FARDC brigaadikindraliks. Oli CNDP staabiülem, määrati pärast Laurent Nkunda vahistamist 2009. aasta jaanuaris CNDP sõjaliseks komandöriks. Alates 2009. aasta jaanuarist oli ta FDLRi vastaste järjestikuste operatsioonide „Umoja Wetu“, „Kimia II“ ja „Amani Leo“
  de facto asekomandör Põhja- ja Lõuna-Kivu provintsis. Sisenes 2013. aasta märtsis Rwandasse, andis 22. märtsil Kigalis end vabatahtlikult Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ametnike kätte ja anti seejärel üle Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule Madalmaades Haagis. Rahvusvaheline Kriminaalkohus kinnitas 9. juunil 2014 tema vastu esitatud 13 süüdistust sõjakuritegudes ja viis inimsusvastastes kuritegudes. Kohtuprotsess algas 2015. aasta septembris.“ |
| --- | --- |

„30.

Bosco TAGANDA

(teise nimega a) Bosco Ntaganda, b) Bosco Ntagenda, c) General Taganda, d) Lydia (kui ta oli APRi liige), e) Terminator, f) Tango Romeo (kutsung), g) Romeo (kutsung), h) Major)

Aadress: Belgia (14. detsembri 2022. aasta seisuga)

Sünnikuupäev: vahemikus 1973–1974.

Sünnikoht: Bigogwe, Rwanda.

Kodakondsus: Kongo Demokraatlik Vabariik.

ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 1. november 2005 (kannet on muudetud 13. oktoobril 2016, 19. augustil 2020, 1. märtsil 2023).

Muu teave: sündinud Rwandas, kolis lapsena Nyamitabasse, Masisi territooriumil, Põhja-Kivus. Nimetati presidendi määrusega pärast Ituri rahulepinguid 11. detsembril 2004 FARDC brigaadikindraliks. Endine CNDP staabiülem, määrati pärast Laurent Nkunda vahistamist 2009. aasta jaanuaris CNDP sõjaväekomandöriks. Alates 2009. aasta jaanuarist FDLRi vastaste järjestikuste operatsioonide „Umoja Wetu“, „Kimia II“ ja „Amani Leo“
  de facto asekomandör Põhja- ja Lõuna-Kivus. Sisenes 2013. aasta märtsis Rwandasse ja andis 22. märtsil Kigalis end vabatahtlikult Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ametnike kätte. Anti üle Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule Madalmaades Haagis. Rahvusvaheline Kriminaalkohus kinnitas 9. juunil 2014 tema vastu esitatud 13 süüdistust sõjakuritegudes ja viis inimsusvastastes kuritegudes; kohtuprotsess algas 2015. aasta septembris. Rahvusvaheline Kriminaalkohus mõistis ta 8. juulil 2019 süüdi 18 sõjakuriteos ja inimsusvastases kuriteos, mis pandi toime Ituris aastatel 2002–2003. 7. novembril 2019 mõisteti talle kokku 30 aastat vangistust. Ta kaebas edasi nii oma süüdimõistmise kui ka karistuse. Rahvusvahelise Kriminaalkohtu apellatsioonikoda kinnitas 30. märtsil 2021, et otsus tema süüdimõistmise ja karistuse kohta jääb jõusse. 14. detsembril 2022 viidi ta karistuse täitmiseks Belgia territooriumile. Link Interpoli ja ÜRO Julgeolekunõukogu eriteadete veebilehele: https://www.interpol.int/en/How-we-work/Notices/View-UN-Notices-Individuals

Lisateave sanktsioonide komitee esitatud kirjeldavast kokkuvõttest loetellu kandmise põhjuste kohta:

Bosco Taganda oli UPC/Li sõjaline komandör, kellel oli poliitilist mõjuvõimu ning kes juhtis pidevalt UPC/Li jõudude tegevust, mis on üks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1493 (2003) punktis 20 nimetatud relvastatud rühmitustest, ning oli seotud relvaembargot rikkuva ebaseadusliku relvakaubandusega. Ta nimetati 2004. aasta detsembris FARDC kindraliks, kuid keeldus edutamisest, jäädes seega FARDCst väljapoole. Laste ja relvastatud konfliktidega tegeleva peasekretäri eriesindaja büroo andmetel kannab ta vastutust laste värbamise ja kasutamise eest Ituris 2002. ja 2003. aastal ning vastutab otseselt ja/või käsuliinist tulenevalt 155 laste värbamise ja kasutamise juhtumi eest Põhja-Kivus 2002.–2009. aastal. Tollase CNDP staabiülemana vastutab ta otseselt ja käsuliinist tulenevalt Kiwanja massimõrva eest novembris 2008.

Sündinud Rwandas, kolis lapsena Nyamitabasse, Masisi territooriumil, Põhja-Kivu provintsis. Elas 2011. aasta juunis Gomas ja omas suuri farme Ngungu piirkonnas, Masisi territooriumil, Põhja-Kivu provintsis. Nimetati presidendi määrusega pärast Ituri rahulepinguid 11. detsembril 2004 FARDC brigaadikindraliks. Oli CNDP staabiülem, määrati pärast Laurent Nkunda vahistamist 2009. aasta jaanuaris CNDP sõjaliseks komandöriks. Alates 2009. aasta jaanuarist oli ta FDLRi vastaste järjestikuste operatsioonide „Umoja Wetu“, „Kimia II“ ja „Amani Leo“
  de facto asekomandör Põhja- ja Lõuna-Kivu provintsis. Sisenes 2013. aasta märtsis Rwandasse, andis 22. märtsil Kigalis end vabatahtlikult Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ametnike kätte ja anti seejärel üle Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule Madalmaades Haagis. Rahvusvaheline Kriminaalkohus kinnitas 9. juunil 2014 tema vastu esitatud 13 süüdistust sõjakuritegudes ja viis inimsusvastastes kuritegudes. Kohtuprotsess algas 2015. aasta septembris.“

---

| 5.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 119/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 119/22

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/914,

20. aprill 2023,

millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 802/2004

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 57 lõike 2 punkti a koostoimes kõnealuse lepingu protokolli nr 21 artikliga 1,

võttes arvesse nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle, (1) eriti selle artikli 23 lõiget 1,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 802/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle, (2) on mitu korda muudetud. Kuna nüüd on vaja teha veel muudatusi, tuleks määrus (EÜ) nr 802/2004 selguse huvides kehtetuks tunnistada ja asendada. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 802/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle, (2) on mitu korda muudetud. Kuna nüüd on vaja teha veel muudatusi, tuleks määrus (EÜ) nr 802/2004 selguse huvides kehtetuks tunnistada ja asendada.

| (2) | Määrus (EÜ) nr 139/2004 põhineb kohustusel teatada koondumistest enne nende elluviimist. Teatamisel on olulised õiguslikud tagajärjed, mis on kavandatava koondumise osalistele soodsad. Teatamiskohustuse täitmata jätmisega võivad aga kaasneda osalistele trahvid ja ebasoodsad tsiviilõiguslikud tagajärjed. Seepärast tuleb õiguskindluse huvides täpselt kindlaks määrata teatises esitatava teabe teema ja sisu. |
| --- | --- |

(2)

Määrus (EÜ) nr 139/2004 põhineb kohustusel teatada koondumistest enne nende elluviimist. Teatamisel on olulised õiguslikud tagajärjed, mis on kavandatava koondumise osalistele soodsad. Teatamiskohustuse täitmata jätmisega võivad aga kaasneda osalistele trahvid ja ebasoodsad tsiviilõiguslikud tagajärjed. Seepärast tuleb õiguskindluse huvides täpselt kindlaks määrata teatises esitatava teabe teema ja sisu.

| (3) | Teatise esitajad peavad ausalt ja täies ulatuses avaldama komisjonile kõik asjaolud, mis on olulised koondumise suhtes otsuse langetamisel. |
| --- | --- |

(3)

Teatise esitajad peavad ausalt ja täies ulatuses avaldama komisjonile kõik asjaolud, mis on olulised koondumise suhtes otsuse langetamisel.

| (4) | Samuti võimaldab määrus (EÜ) nr 139/2004 asjaomastel ettevõtjatel enne teatamist põhjendatud ettepanekus taotleda, et olenevalt olukorrast annaks üks või mitu liikmesriiki kõnealuse määruse nõuetele vastava koondumisasja üle komisjonile või et komisjon annaks selle üle ühele või mitmele liikmesriigile. Oluline on anda komisjonile ja asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele piisavalt teavet, et neil oleks võimalik lühikese aja jooksul hinnata, kas asi on vaja üle anda või mitte. Seepärast peaks üleandmise taotlemiseks esitatud põhjendatud ettepanek sisaldama teatavat konkreetset teavet. |
| --- | --- |

(4)

Samuti võimaldab määrus (EÜ) nr 139/2004 asjaomastel ettevõtjatel enne teatamist põhjendatud ettepanekus taotleda, et olenevalt olukorrast annaks üks või mitu liikmesriiki kõnealuse määruse nõuetele vastava koondumisasja üle komisjonile või et komisjon annaks selle üle ühele või mitmele liikmesriigile. Oluline on anda komisjonile ja asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele piisavalt teavet, et neil oleks võimalik lühikese aja jooksul hinnata, kas asi on vaja üle anda või mitte. Seepärast peaks üleandmise taotlemiseks esitatud põhjendatud ettepanek sisaldama teatavat konkreetset teavet.

| (5) | Teatiste, põhjendatud ettepanekute ja kohustusi käsitleva teabe kontrollimise lihtsustamiseks ja kiirendamiseks tuleks kasutada standardvorme. Need vormid on esitatud käesoleva määruse lisades. Käesoleva määruse lisade vorm võib muutuda ja vastavad vormid võidakse asendada elektrooniliste vormidega, milles nõutakse sama teavet. |
| --- | --- |

(5)

Teatiste, põhjendatud ettepanekute ja kohustusi käsitleva teabe kontrollimise lihtsustamiseks ja kiirendamiseks tuleks kasutada standardvorme. Need vormid on esitatud käesoleva määruse lisades. Käesoleva määruse lisade vorm võib muutuda ja vastavad vormid võidakse asendada elektrooniliste vormidega, milles nõutakse sama teavet.

| (6) | Et teatise esitamisel käivituvad määruses (EÜ) nr 139/2004 ettenähtud tähtajad, tuleks kindlaks määrata ka selliseid tähtaegu reguleerivad tingimused ja tähtaegade jõustumise aeg. |
| --- | --- |

(6)

Et teatise esitamisel käivituvad määruses (EÜ) nr 139/2004 ettenähtud tähtajad, tuleks kindlaks määrata ka selliseid tähtaegu reguleerivad tingimused ja tähtaegade jõustumise aeg.

| (7) | Õiguskindluse huvides tuleks sätestada määruses (EÜ) nr 139/2004 ettenähtud tähtaegade arvutamise eeskirjad. Eelkõige tuleks kindlaks määrata kõnealuste tähtaegade algus- ja lõppaeg ning nende kulgu peatavad asjaolud, võttes arvesse menetluste jaoks ettenähtud erakordselt lühikestest õiguslikest tähtaegadest tulenevaid nõudmisi. |
| --- | --- |

(7)

Õiguskindluse huvides tuleks sätestada määruses (EÜ) nr 139/2004 ettenähtud tähtaegade arvutamise eeskirjad. Eelkõige tuleks kindlaks määrata kõnealuste tähtaegade algus- ja lõppaeg ning nende kulgu peatavad asjaolud, võttes arvesse menetluste jaoks ettenähtud erakordselt lühikestest õiguslikest tähtaegadest tulenevaid nõudmisi.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 139/2004 kohast komisjoni menetlust käsitlevad sätted tuleks kujundada selliselt, et need tagaksid täielikult õiguse ärakuulamisele ja kaitsele. Sel eesmärgil peaks komisjon eristama koondumisest teatavaid osalisi, teisi kavandatava koondumisega seotud osalisi, kolmandaid isikuid ja osalisi, kelle suhtes ta kavatseb teha otsuse trahvi või perioodilise karistusmakse kehtestamise kohta. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 139/2004 kohast komisjoni menetlust käsitlevad sätted tuleks kujundada selliselt, et need tagaksid täielikult õiguse ärakuulamisele ja kaitsele. Sel eesmärgil peaks komisjon eristama koondumisest teatavaid osalisi, teisi kavandatava koondumisega seotud osalisi, kolmandaid isikuid ja osalisi, kelle suhtes ta kavatseb teha otsuse trahvi või perioodilise karistusmakse kehtestamise kohta.

| (9) | Komisjon peaks andma teatise esitajatele ja teistele kavandatava koondumisega seotud osalistele nende taotluse korral võimaluse arutada kavatsetavat koondumist enne teatise esitamist mitteametlikult ja täiesti konfidentsiaalselt. Lisaks sellele peaks komisjon säilitama pärast teatise esitamist tihedad suhted kõnealuste osalistega niivõrd, kuivõrd nendega on vaja arutada juhtumi esimesel kontrollimisel ilmnevaid praktilisi või juriidilisi küsimusi, et võimaluse korral lahendada need küsimused vastastikuse kokkuleppega. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon peaks andma teatise esitajatele ja teistele kavandatava koondumisega seotud osalistele nende taotluse korral võimaluse arutada kavatsetavat koondumist enne teatise esitamist mitteametlikult ja täiesti konfidentsiaalselt. Lisaks sellele peaks komisjon säilitama pärast teatise esitamist tihedad suhted kõnealuste osalistega niivõrd, kuivõrd nendega on vaja arutada juhtumi esimesel kontrollimisel ilmnevaid praktilisi või juriidilisi küsimusi, et võimaluse korral lahendada need küsimused vastastikuse kokkuleppega.

| (10) | Vastavalt kaitseõiguse austamise põhimõttele peaks teatise esitajatel olema võimalus esitada oma märkused kõigi vastuväidete kohta, mida komisjon kavatseb otsuste langetamisel arvesse võtta. Teistele kavandatava koondumisega seotud osalistele tuleks samuti komisjoni vastuväidetest teatada ja anda võimalus väljendada oma seisukohti. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt kaitseõiguse austamise põhimõttele peaks teatise esitajatel olema võimalus esitada oma märkused kõigi vastuväidete kohta, mida komisjon kavatseb otsuste langetamisel arvesse võtta. Teistele kavandatava koondumisega seotud osalistele tuleks samuti komisjoni vastuväidetest teatada ja anda võimalus väljendada oma seisukohti.

| (11) | Ka piisavat huvi ilmutavatele kolmandatele isikutele tuleks anda võimalus väljendada oma seisukohti, kui nad esitavad sellekohase kirjaliku taotluse. |
| --- | --- |

(11)

Ka piisavat huvi ilmutavatele kolmandatele isikutele tuleks anda võimalus väljendada oma seisukohti, kui nad esitavad sellekohase kirjaliku taotluse.

| (12) | Kõik isikud, kellel on õigus esitada märkusi, peaksid seda nii enda huvides kui ka tõrgeteta töökorraldust silmas pidades tegema kirjalikult, ilma et see piiraks nende õigust taotleda kirjaliku menetluse täiendamiseks vajaduse korral suulist ärakuulamist. Kiireloomulistel juhtudel peaks komisjonil aga olema võimalik alustada kohe teatise esitajate, teiste asjaomaste osaliste või kolmandate isikute suulist ärakuulamist. |
| --- | --- |

(12)

Kõik isikud, kellel on õigus esitada märkusi, peaksid seda nii enda huvides kui ka tõrgeteta töökorraldust silmas pidades tegema kirjalikult, ilma et see piiraks nende õigust taotleda kirjaliku menetluse täiendamiseks vajaduse korral suulist ärakuulamist. Kiireloomulistel juhtudel peaks komisjonil aga olema võimalik alustada kohe teatise esitajate, teiste asjaomaste osaliste või kolmandate isikute suulist ärakuulamist.

| (13) | Vaja on kindlaks määrata ärakuulatavate isikute õigused ning see, millises ulatuses neil peaks olema juurdepääs komisjoni toimikule ja millistel tingimustel neid võib esindada või abistada. |
| --- | --- |

(13)

Vaja on kindlaks määrata ärakuulatavate isikute õigused ning see, millises ulatuses neil peaks olema juurdepääs komisjoni toimikule ja millistel tingimustel neid võib esindada või abistada.

| (14) | Toimikule juurdepääsu andmisel peaks komisjon tagama ärisaladuste ja muu konfidentsiaalse teabe kaitse. Komisjonil peaks olema võimalus paluda, et dokumente või avaldusi esitanud ettevõtjad määraksid kindlaks konfidentsiaalse teabe. |
| --- | --- |

(14)

Toimikule juurdepääsu andmisel peaks komisjon tagama ärisaladuste ja muu konfidentsiaalse teabe kaitse. Komisjonil peaks olema võimalus paluda, et dokumente või avaldusi esitanud ettevõtjad määraksid kindlaks konfidentsiaalse teabe.

| (15) | Võimaldamaks komisjonil nõuetekohaselt hinnata teatise esitajate pakutud kohustusi, et muuta koondumine siseturuga kokkusobivaks, ning tagamaks nõuetekohase konsulteerimise teiste ajaomaste osaliste, kolmandate isikute ja liikmesriikide asutustega, nagu on ette nähtud määruses (EÜ) nr 139/2004, tuleks sätestada kohustuste esitamise kord ja tähtajad. |
| --- | --- |

(15)

Võimaldamaks komisjonil nõuetekohaselt hinnata teatise esitajate pakutud kohustusi, et muuta koondumine siseturuga kokkusobivaks, ning tagamaks nõuetekohase konsulteerimise teiste ajaomaste osaliste, kolmandate isikute ja liikmesriikide asutustega, nagu on ette nähtud määruses (EÜ) nr 139/2004, tuleks sätestada kohustuste esitamise kord ja tähtajad.

| (16) | Dokumentide vahetamine komisjoniga peaks põhimõtteliselt toimuma digitaalsete vahendite abil, võttes arvesse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arengut ja sellise edastamise keskkonnamõju. See kehtib eelkõige teatiste, põhjendatud ettepanekute ja teatise esitajatele adresseeritud komisjoni vastuväiteid käsitlevate märkuste suhtes ning kohustuste suhtes, mille võtmist pakutakse määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 2 või artikli 8 lõike 2 alusel, |
| --- | --- |

(16)

Dokumentide vahetamine komisjoniga peaks põhimõtteliselt toimuma digitaalsete vahendite abil, võttes arvesse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arengut ja sellise edastamise keskkonnamõju. See kehtib eelkõige teatiste, põhjendatud ettepanekute ja teatise esitajatele adresseeritud komisjoni vastuväiteid käsitlevate märkuste suhtes ning kohustuste suhtes, mille võtmist pakutakse määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 2 või artikli 8 lõike 2 alusel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

KOHALDAMISALA

Artikkel 1

Käesolevat määrust kohaldatakse määruse (EÜ) nr 139/2004 kohase koondumiste kontrolli suhtes.

II PEATÜKK

TEATISED JA MUUD DOKUMENDID

Artikkel 2

Isikud, kellel on teatiste esitamise õigus

1.   Teatisi esitavad määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõikes 2 osutatud isikud ja ettevõtjad.

2.   Kui teatisele kirjutavad alla isikute või ettevõtjate volitatud välisesindajad, peavad sellised esindajad kirjalikult tõendama oma volitusi.

Artikkel 3

Teatiste esitamine

1.   Teatiste esitamiseks kasutatakse I lisas esitatud vormi CO. II lisas kehtestatud tingimustel võib teatisi esitada lühivormiga CO, mis on esitatud nimetatud lisas. Ühisteatiste esitamiseks kasutatakse üht vormi.

2.   Lõikes 1 osutatud vormid ja kõik asjakohased täiendavad dokumendid esitatakse komisjonile kooskõlas artikliga 22 ja juhistega, mille komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas.

3.   Teatised koostatakse ühes liidu ametlikest keeltest. Teatise esitajate jaoks on see keel ka menetluse keel ning kõikide edasiste sama koondumisega seotud menetluste keel. Täiendavad dokumendid esitatakse nende algkeeles. Kui dokumendi algkeel ei kuulu liidu ametlike keelte hulka, lisatakse tõlge menetluskeelde.

4.   Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 57 kohaselt koostatud teatisi võib esitada ka ühes EFTA riikide ametlikest keeltest või EFTA järelevalveameti töökeeles. Kui teatise keel ei ole liidu ametlik keel, lisavad teatise esitajad kõikidele dokumentidele ka nende tõlke ühte liidu ametlikest keeltest. Liit kasutab tõlke jaoks valitud keelt teatise esitajate menetluskeelena.

Artikkel 4

Esitatav teave ja esitatavad dokumendid

1.   Teatised sisaldavad teavet, sealhulgas dokumente, mida nõutakse I ja II lisas esitatud kohaldatavates vormides. Teave peab olema täpne ja täielik.

2.   Komisjon võib teatise esitajate kirjaliku taotluse alusel vabastada kohustusest esitada teatises teatavat teavet, sealhulgas dokumente, või mõnest muust I ja II lisas kindlaksmääratud nõudest, kui ta leiab, et kõnealuste kohustuste või nõuete järgimine ei ole juhtumi uurimiseks vajalik.

3.   Komisjon teatab teatise esitajatele või nende esindajatele viivitamata kirjalikult teatise ning kõigi artikli 5 lõigete 2 ja 3 kohaselt komisjoni poolt saadetud kirjade vastuste kättesaamisest.

Artikkel 5

Teatise esitamise kuupäev

1.   Kui lõigetest 2, 3 ja 4 ei tulene teisiti, loetakse teatised esitatuks kuupäeval, mil komisjon need kätte saab.

2.   Kui teatises sisalduv teave, sealhulgas dokumendid, on mingis olulises osas mittetäielikud, teatab komisjon sellest viivitamata kirjalikult teatise esitajatele või nende esindajatele. Sellisel juhul loetakse teatis esitatuks kuupäeval, mil komisjon saab kätte täieliku teabe.

3.   Teatises sisalduvate asjaolude olulised muudatused, mis ilmnevad pärast teatise esitamist ja mida teatise esitajad teavad või peaksid teadma, või pärast teatise esitamist ilmnev uus teave, mis on või peaks olema osalistele teada ja millest nad oleksid pidanud teatama, kui see oleks neile teatise esitamise ajal teada olnud, edastatakse viivitamata komisjonile. Kui sellised olulised muudatused või uus teave võivad märkimisväärselt mõjutada koondumise hindamist, võib komisjon lugeda teatise esitatuks kuupäeval, mil ta saab kätte asjassepuutuva teabe. Komisjon teatab sellest viivitamata kirjalikult teatise esitajatele või nende esindajatele.

4.   Käesoleva artikli kohaldamisel käsitatakse ebaõiget või eksitavat teavet mittetäieliku teabena, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 14 lõike 1 kohaldamist.

5.   Kui komisjon avaldab teatise kooskõlas määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõikega 3, täpsustab ta teatise kättesaamise kuupäeva. Kui käesoleva artikli lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt on teatise esitamise kuupäev avaldamisel täpsustatud kuupäevast hilisem, avaldab komisjon teatise esitamise hilisema kuupäeva kohta täiendava teate.

Artikkel 6

Põhjendatud ettepanekuid, täiendusi ja tõendeid käsitlevad erisätted

1.   Määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõigete 4 ja 5 kohased põhjendatud ettepanekud sisaldavad käesoleva määruse III lisas nõutavat teavet, sealhulgas dokumente. Esitatud teave peab olema täpne ja täielik.

2.   Käesoleva määruse artiklit 2, artikli 3 lõike 1 kolmandat lauset, artikli 3 lõikeid 2, 3 ja 4, artiklit 4, artikli 5 lõikeid 1–4 ja artiklit 22 kohaldatakse mutatis mutandis põhjendatud ettepanekute suhtes määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõigete 4 ja 5 tähenduses.

3.   Käesoleva määruse artiklit 2, artikli 3 lõike 1 kolmandat lauset, artikli 3 lõikeid 2, 3 ja 4, artiklit 4, artikli 5 lõikeid 1–4 ja artiklit 22 kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 10 lõike 5 kohaste teatise täienduste ja kinnituste suhtes.

III PEATÜKK

TÄHTAJAD

Artikkel 7

Tähtaegade algus

Tähtajad algavad käesoleva määruse artiklis 24 määratletud tööpäevadel, mis järgnevad määruse (EÜ) nr 139/2004 asjakohases sättes osutatud sündmusele.

Artikkel 8

Tähtaegade lõpp

1.   Tööpäevades arvestatav tähtaeg lõpeb viimase tööpäeva lõppedes.

2.   Komisjoni kuupäevaliselt kehtestatud tähtaeg lõpeb asjaomase päeva lõppedes.

Artikkel 9

Tähtaja peatamine

1.   Määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 9 lõikes 4 ning artikli 10 lõigetes 1 ja 3 osutatud tähtajad peatatakse, kui komisjon peab tegema kõnealuse määruse artikli 11 lõike 3 või artikli 13 lõike 4 kohase otsuse järgmistel põhjustel:

| (a) | käesoleva määruse artiklis 11 määratletud teatise esitaja või muu asjaomane osaline ei ole esitanud komisjoni määratud tähtaja jooksul tema poolt määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 11 lõike 2 alusel nõutud teavet või on esitanud puuduliku teabe; |
| --- | --- |

(a)

käesoleva määruse artiklis 11 määratletud teatise esitaja või muu asjaomane osaline ei ole esitanud komisjoni määratud tähtaja jooksul tema poolt määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 11 lõike 2 alusel nõutud teavet või on esitanud puuduliku teabe;

| (b) | kolmas isik ei ole esitanud komisjoni määratud tähtaja jooksul tema poolt määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 11 lõike 2 alusel nõutud teavet või on esitanud puuduliku teabe asjaolude tõttu, mille eest vastutab käesoleva määruse artiklis 11 määratletud teatise esitaja või muu asjaomane osaline; |
| --- | --- |

(b)

kolmas isik ei ole esitanud komisjoni määratud tähtaja jooksul tema poolt määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 11 lõike 2 alusel nõutud teavet või on esitanud puuduliku teabe asjaolude tõttu, mille eest vastutab käesoleva määruse artiklis 11 määratletud teatise esitaja või muu asjaomane osaline;

| (c) | käesoleva määruse artiklis 11 määratletud teatise esitaja või muu asjaomane osaline on keeldunud komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 13 lõike 1 alusel vajalikuks peetavast kontrollist või koostööst kõnealuse määruse artikli 13 lõike 2 kohase kontrolli elluviimisel; |
| --- | --- |

(c)

käesoleva määruse artiklis 11 määratletud teatise esitaja või muu asjaomane osaline on keeldunud komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 13 lõike 1 alusel vajalikuks peetavast kontrollist või koostööst kõnealuse määruse artikli 13 lõike 2 kohase kontrolli elluviimisel;

| (d) | teatise esitajad ei ole teavitanud komisjoni teatises sisalduvate asjaolude olulistest muutustest ega käesoleva määruse artikli 5 lõikes 3 osutatud uuest teabest. |
| --- | --- |

(d)

teatise esitajad ei ole teavitanud komisjoni teatises sisalduvate asjaolude olulistest muutustest ega käesoleva määruse artikli 5 lõikes 3 osutatud uuest teabest.

2.   Määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 9 lõikes 4 ning artikli 10 lõigetes 1 ja 3 osutatud tähtajad peatatakse, kui komisjon peab ilma kõigepealt tavalist teabenõuet esitamata tegema kõnealuse määruse artikli 11 lõike 3 kohase otsuse asjaolude tõttu, mille eest vastutab üks koondumisega seotud ettevõtjatest.

3.   Määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 9 lõikes 4 ning artikli 10 lõigetes 1 ja 3 osutatud tähtajad peatatakse:

| (a) | lõike 1 punktides a ja b osutatud juhtudel tavalises teabenõudes kindlaksmääratud tähtaja lõppemise ning otsusega nõutava täieliku ja täpse teabe kättesaamise vaheliseks ajaks või hetkest, mil komisjon teatab teatise esitajatele, et käimasoleva uurimise tulemusi või turusuundumusi silmas pidades ei ole nõutud teave enam vajalik; |
| --- | --- |

(a)

lõike 1 punktides a ja b osutatud juhtudel tavalises teabenõudes kindlaksmääratud tähtaja lõppemise ning otsusega nõutava täieliku ja täpse teabe kättesaamise vaheliseks ajaks või hetkest, mil komisjon teatab teatise esitajatele, et käimasoleva uurimise tulemusi või turusuundumusi silmas pidades ei ole nõutud teave enam vajalik;

| (b) | lõike 1 punktis c osutatud juhtudel ebaõnnestunud kontrolli ning otsusega nõutava kontrolli lõpetamise vaheliseks ajaks või hetkest, mil komisjon teatab teatise esitajatele, et käimasoleva uurimise tulemusi või turusuundumusi silmas pidades ei ole nõutud kontroll enam vajalik; |
| --- | --- |

(b)

lõike 1 punktis c osutatud juhtudel ebaõnnestunud kontrolli ning otsusega nõutava kontrolli lõpetamise vaheliseks ajaks või hetkest, mil komisjon teatab teatise esitajatele, et käimasoleva uurimise tulemusi või turusuundumusi silmas pidades ei ole nõutud kontroll enam vajalik;

| (c) | lõike 1 punktis d osutatud juhtudel kõnealuses punktis osutatud asjaolude muutumise ilmnemise ning täieliku ja täpse teabe saamise vaheliseks ajaks; |
| --- | --- |

(c)

lõike 1 punktis d osutatud juhtudel kõnealuses punktis osutatud asjaolude muutumise ilmnemise ning täieliku ja täpse teabe saamise vaheliseks ajaks;

| (d) | lõikes 2 osutatud juhtudel otsuses kindlaksmääratud tähtaja lõppemise ning otsusega nõutava täieliku ja täpse teabe kättesaamise vaheliseks ajaks või hetkest, mil komisjon teatab teatise esitajatele, et käimasoleva uurimise tulemusi või turusuundumusi silmas pidades ei ole nõutud teave enam vajalik. |
| --- | --- |

(d)

lõikes 2 osutatud juhtudel otsuses kindlaksmääratud tähtaja lõppemise ning otsusega nõutava täieliku ja täpse teabe kättesaamise vaheliseks ajaks või hetkest, mil komisjon teatab teatise esitajatele, et käimasoleva uurimise tulemusi või turusuundumusi silmas pidades ei ole nõutud teave enam vajalik.

4.   Tähtaja peatamine algab peatamise põhjustanud sündmusele järgneval tööpäeval. Peatamine lõpeb peatamise põhjuse kõrvaldamise päeva lõppedes. Kui see päev ei ole tööpäev, lõpeb tähtaja peatamine järgmise tööpäeva lõppedes.

5.   Komisjon töötleb mõistliku aja jooksul kõiki uurimise käigus saadud andmeid, mis võimaldaksid tal lõike 3 punktide a, b ja d tähenduses leida, et nõutud teave või nõutud kontroll ei ole enam vajalik.

Artikkel 10

Tähtaegadest kinnipidamine

1.   Määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõike 4 neljandas lõigus, artikli 9 lõikes 4, artikli 10 lõigetes 1 ja 3 ning artikli 22 lõikes 3 osutatud tähtaegadest on kinni peetud, kui komisjon on teinud asjakohase otsuse enne tähtaja lõppu.

2.   Asjaomane liikmesriik on kinni pidanud määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõike 4 neljandas lõigus, artikli 4 lõike 5 kolmandas lõigus, artikli 9 lõikes 2, artikli 22 lõike 1 teises lõigus ja artikli 22 lõike 2 teises lõigus osutatud tähtaegadest, kui ta on enne tähtaja lõppu vastavalt asjaoludele teavitanud komisjoni kirjalikult või esitanud kirjaliku taotluse või ühinenud sellega.

3.   Määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 9 lõikes 6 osutatud tähtajast on kinni peetud, kui asjaomase liikmesriigi pädev asutus teavitab asjaomaseid ettevõtjaid enne tähtaja lõppu kõnealuses sättes kindlaks määratud viisil.

IV PEATÜKK

ÕIGUS OLLA ÄRA KUULATUD JA ÄRAKUULAMISED

Artikkel 11

Ärakuulatavad osalised

Määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklis 18 sätestatud õigus olla ära kuulatud on järgmistel osalistel:

| a) | teatise esitajad, st isikud või ettevõtjad, kes esitavad teatise määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõike 2 alusel; |
| --- | --- |

a)

teatise esitajad, st isikud või ettevõtjad, kes esitavad teatise määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõike 2 alusel;

| b) | muud asjaomased osalised, st muud kavandatava koondumisega seotud osalised, välja arvatud teatise esitajad, näiteks müüja ja koondumise sihtettevõtja; |
| --- | --- |

b)

muud asjaomased osalised, st muud kavandatava koondumisega seotud osalised, välja arvatud teatise esitajad, näiteks müüja ja koondumise sihtettevõtja;

| c) | kolmandad isikud, st füüsilised või juriidilised isikud, sealhulgas kliendid, tarnijad ja konkurendid, kui nad väljendavad määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 18 lõike 4 teise lause kohast piisavat huvi, eelkõige järgmised isikud:






  i) | asjaomaste ettevõtjate haldus- või juhtorganite liikmed või nende töötajate tunnustatud esindajad; |
| --- | --- | --- |

c)

kolmandad isikud, st füüsilised või juriidilised isikud, sealhulgas kliendid, tarnijad ja konkurendid, kui nad väljendavad määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 18 lõike 4 teise lause kohast piisavat huvi, eelkõige järgmised isikud:

i)

asjaomaste ettevõtjate haldus- või juhtorganite liikmed või nende töötajate tunnustatud esindajad;

| ii) | tarbijaühingud, kui kavandatav koondumine hõlmab lõpptarbijate kasutatavaid tooteid või teenuseid; |
| --- | --- |

ii)

tarbijaühingud, kui kavandatav koondumine hõlmab lõpptarbijate kasutatavaid tooteid või teenuseid;

| d) | osalised, kelle kohta komisjon kavatseb teha otsuse määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 14 või 15 alusel. |
| --- | --- |

d)

osalised, kelle kohta komisjon kavatseb teha otsuse määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 14 või 15 alusel.

Artikkel 12

Otsused koondumise peatamise kohta

1.   Kui komisjon kavatseb teha määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 7 lõike 3 alusel otsuse, mis kahjustab üht või mitut osalist, teatab ta oma kavatsustest teatise esitajatele ja muudele asjaomastele osalistele kirjalikult ning kehtestab tähtaja, mille jooksul osalised võivad oma seisukohad kirjalikult esitada.

2.   Kui komisjon teeb määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 18 lõike 2 kohaselt käesoleva artikli lõikes 1 osutatud esialgse otsuse, andmata teatise esitajatele ja muudele asjaomastele osalistele võimalust oma seisukohti esitada, saadab ta neile viivitamata esialgse otsuse teksti ning kehtestab tähtaja, mille jooksul nad võivad oma seisukohad kirjalikult esitada.

Kui teatise esitajad ja muud asjaomased osalised on oma seisukohad esitanud, teeb komisjon lõpliku otsuse esialgse otsuse kehtetuks tunnistamise, muutmise või kinnitamise kohta. Kui teatise esitajad ja muud asjaomased osalised ei ole oma seisukohti kehtestatud tähtaja jooksul kirjalikult esitanud, muutub komisjoni esialgne otsus selle tähtaja möödumisel lõplikuks.

Artikkel 13

Sisulised otsused

1.   Kui komisjon kavatseb teha otsuse määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 3 või artikli 8 lõigete 2–6 kohaselt, kuulab ta enne nõuandekomiteega konsulteerimist osalised ära vastavalt kõnealuse määruse artikli 18 lõigetele 1 ja 3.

Käesoleva määruse artikli 12 lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis, kui komisjon on määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 18 lõike 2 kohaldamisel teinud esialgse otsuse nimetatud määruse artikli 8 lõike 5 kohaselt.

2.   Komisjon esitab oma vastuväited teatise esitajatele kirjalikult. Pärast vastuväidete esitamist võib komisjon esitada teatise esitajatele ühe või mitu täiendavat vastuväidet, kui ta soovib esitada uusi vastuväiteid või muuta varem esitatud vastuväidete põhiolemust.

Vastuväidetest teatades peab komisjon kindlaks määrama tähtaja, mille jooksul teatise esitajad võivad komisjonile oma märkused kirjalikult esitada.

Komisjon teavitab muid asjaomaseid osalisi esimeses lõigus osutatud vastuväidetest kirjalikult ja kehtestab tähtaja, mille jooksul need osalised võivad komisjonile oma märkused kirjalikult esitada.

Komisjon ei pea võtma arvesse pärast kehtestatud tähtaja lõppemist saadud märkusi.

3.   Osalised, kellele vastuväited on adresseeritud või keda on nendest teavitatud, võivad esitada oma kirjalikes märkustes kõik neile teadaolevad olulised asjaolud ning lisada esitatud asjaolude tõendamiseks kõik asjakohased dokumendid. Samuti võivad nad teha komisjonile ettepaneku ära kuulata isikud, kes võivad kõnealuseid asjaolusid kinnitada. Nad esitavad oma märkused komisjonile kooskõlas artikliga 22 ja juhistega, mille komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon edastab selliste kirjalike märkuste koopiad viivitamata liikmesriikide pädevatele asutustele.

4.   Pärast vastuväidete esitamist võib komisjon saata teatise esitajatele asjaolusid käsitleva kirja, millega ta teavitab neid täiendavatest või uutest asjaoludest või tõenditest, mida komisjon soovib kasutada juba esitatud vastuväidete kinnitamiseks.

Asjaolusid käsitleva kirja saatmise korral peab komisjon kindlaks määrama tähtaja, mille jooksul teatise esitajad võivad komisjonile kirjalikult oma märkused esitada.

5.   Kui komisjon kavatseb teha otsuse määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklite 14 või 15 kohaselt, kuulab ta enne nõuandekomiteega konsulteerimist vastavalt kõnealuse määruse artikli 18 lõigetele 1 ja 3 ära osalised, kelle kohta ta kavatseb otsuse teha.

Lõike 2 esimeses ja teises lõigus ning lõigetes 3 ja 4 sätestatud menetlust kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 14

Suulised ärakuulamised

1.   Kui komisjon kavatseb teha otsuse määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 3 või artikli 8 lõigete 2–6 kohaselt, annab ta teatise esitajatele, kes on oma kirjalikes märkustes taotlenud arvamuste väljendamist suulise ärakuulamise käigus, sellise võimaluse. Samuti võib ta menetluse muudes etappides anda teatise esitajatele võimaluse väljendada oma seisukohti suuliselt.

2.   Kui komisjon kavatseb teha otsuse määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 3 või artikli 8 lõigete 2–6 kohaselt, annab ta ka teistele asjaomastele osalistele, kes on oma kirjalikes märkustes taotlenud arvamuste väljendamist suulise ärakuulamise käigus, sellise võimaluse. Samuti võib ta menetluse muudes etappides anda teistele asjaomastele osalistele võimaluse väljendada oma seisukohti suuliselt.

3.   Kui komisjon kavatseb teha otsuse määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 14 või 15 kohaselt, annab ta osalistele, kelle kohta ta teeb trahvi või perioodilise karistusmakse määramise ettepaneku, võimaluse väljendada oma arvamusi suulise ärakuulamise käigus, kui nad on seda taotlenud oma kirjalikes märkustes. Ta võib ka menetluse muudes etappides anda sellistele osalistele võimaluse väljendada oma seisukohti suuliselt.

Artikkel 15

Suuliste ärakuulamiste elluviimine

1.   Suulised ärakuulamised viib ellu ärakuulamise eest vastutav ametnik täiesti sõltumatult.

2.   Komisjon kutsub kõik ärakuulatavad isikud suulisele ärakuulamisele enda määratud kuupäeval.

3.   Komisjon kutsub suulisele ärakuulamisele liikmesriikide pädevad asutused.

4.   Vastavalt vajadusele tulevad kutsutud isikud kohale kas isiklikult või esindavad neid nende seadusjärgsed esindajad või nende põhikirjajärgsed esindajad. Ettevõtjaid ja ettevõtjate ühendusi võib esindada ka nende töötajate põhikoosseisu kuuluv nõuetekohaselt volitatud esindaja.

5.   Komisjoni ees ärakuulatavaid isikuid võivad abistada nende advokaadid või ärakuulamise eest vastutava ametniku loal muud kvalifitseeritud ja nõuetekohaselt volitatud isikud.

6.   Suulised ärakuulamised ei ole avalikud. Iga isiku võib ära kuulata eraldi või ärakuulamisele osalema kutsutud teiste isikute juuresolekul, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi ja muud konfidentsiaalset teavet.

7.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib lubada kõigil artikli 11 kohastel osalistel, komisjoni talitustel ja liikmesriikide pädevatel asutustel esitada suulise ärakuulamise jooksul küsimusi.

8.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada osaliste ja komisjoni talitustega ettevalmistava kohtumise, et tõhustada suulise ärakuulamise korraldamist.

9.   Iga isiku antud ütlused salvestatakse. Taotluse korral tehakse suulise ärakuulamise salvestus kättesaadavaks seal osalenud isikutele. Arvesse võetakse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi ja muud konfidentsiaalset teavet.

Artikkel 16

Kolmandate isikute ärakuulamine

1.   Kui kolmandad isikud taotlevad ärakuulamist, teatab komisjon neile kirjalikult menetluse laadi ja sisu ning kehtestab seisukohtade esitamise tähtaja.

2.   Kui on esitatud vastuväited või täiendavad vastuväited, võib komisjon saata kolmandatele isikutele selliste vastuväidete mittekonfidentsiaalse versiooni või teavitada neid menetluse laadist ja sisust muul asjakohasel viisil. Selleks määravad teatise esitajad vastavalt artikli 18 lõike 3 teisele ja kolmandale lõigule viie tööpäeva jooksul alates vastuväidete kättesaamisest kindlaks kogu teabe, mida nad peavad vastuväidetes konfidentsiaalseks. Komisjon esitab kolmandatele isikutele vastuväidete mittekonfidentsiaalse versiooni, mida võib kasutada üksnes määruse (EÜ) nr 139/2004 kohases asjakohases menetluses. Kolmandad isikud peavad selle kasutuspiiranguga nõustuma enne vastuväidete mittekonfidentsiaalse versiooni kättesaamist.

Kui vastuväiteid ei ole esitatud, ei ole komisjon kohustatud andma lõikes 1 osutatud kolmandatele isikutele muud teavet peale menetluse laadi ja sisu.

3.   Lõikes 1 osutatud kolmandad isikud esitavad kehtestatud tähtaja jooksul kirjalikult oma seisukohad. Komisjon võib vajaduse korral anda seda oma kirjalikes märkustes taotlenud kolmandatele isikutele võimaluse ärakuulamisel osaleda. Ta võib ka muudel juhtudel anda sellistele kolmandatele isikutele võimaluse väljendada oma seisukohti suuliselt.

4.   Komisjon võib kutsuda kõiki muid füüsilisi või juriidilisi isikuid väljendama oma seisukohti kirjalikult või suuliselt, sealhulgas suulisel ärakuulamisel.

V PEATÜKK

JUURDEPÄÄS TOIMIKULE JA KONFIDENTSIAALSE TEABE KÄSITLEMINE

Artikkel 17

Juurdepääs toimikule ja dokumentide kasutamine

1.   Komisjon tagab taotluse korral osalistele, kellele ta on esitanud vastuväited, juurdepääsu toimikule, et võimaldada neil kasutada oma õigust kaitsele. Juurdepääs tagatakse pärast seda, kui komisjon on teatanud teatise esitajatele vastuväidetest.

2.   Taotluse korral võimaldab komisjon toimikutele juurdepääsu ka muudele asjaomastele osalistele, keda on vastuväidetest teavitatud, kui see on vajalik nende märkuste ettevalmistamiseks.

3.   Toimikule juurdepääsu õigus ei hõlma:

| a) | konfidentsiaalset teavet; |
| --- | --- |

a)

konfidentsiaalset teavet;

| b) | komisjoni sisedokumente; |
| --- | --- |

b)

komisjoni sisedokumente;

| c) | liikmesriikide pädevate asutuste sisedokumente; |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide pädevate asutuste sisedokumente;

| d) | komisjoni ja liikmesriikide pädevate asutuste vahelist kirjavahetust; |
| --- | --- |

d)

komisjoni ja liikmesriikide pädevate asutuste vahelist kirjavahetust;

| e) | liikmesriikide pädevate asutuste omavahelist kirjavahetust ega |
| --- | --- |

e)

liikmesriikide pädevate asutuste omavahelist kirjavahetust ega

| f) | komisjoni ja muude konkurentsiasutuste vahelist kirjavahetust. |
| --- | --- |

f)

komisjoni ja muude konkurentsiasutuste vahelist kirjavahetust.

4.   Toimikule käesoleva artikli alusel juurde pääsedes saadud dokumente võib kasutada ainult määruse (EÜ) nr 139/2004 kohases asjakohases menetluses.

Artikkel 18

Konfidentsiaalse teabe käsitlemine

1.   Komisjon ei edasta ega tee kättesaadavaks teavet, sealhulgas dokumente, kui:

| a) | need sisaldavad ärisaladusi või muud konfidentsiaalset teavet ja |
| --- | --- |

a)

need sisaldavad ärisaladusi või muud konfidentsiaalset teavet ja

| b) | komisjon ei pea teabe avalikustamist menetluse jaoks vajalikuks. |
| --- | --- |

b)

komisjon ei pea teabe avalikustamist menetluse jaoks vajalikuks.

2.   Isik, ettevõtja või ettevõtjate ühendus, kes esitab oma seisukohad või märkused vastavalt käesoleva määruse artiklitele 12, 13 ja 16 või teabe vastavalt määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklile 11 või kes esitab komisjonile hiljem täiendava teabe sama menetluse käigus, tähistab selgelt kõik materjalid, mida ta peab konfidentsiaalseks, ning esitab sellekohased põhjendused ja eraldi mittekonfidentsiaalse versiooni komisjoni määratud kuupäevaks.

3.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, võib komisjon nõuda määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklis 3 osutatud isikutelt ning ettevõtjatelt ja ettevõtjate ühendustelt kõikidel juhtudel, kui nad esitavad või on esitanud dokumendid või avaldused määruse (EÜ) nr 139/2004 kohaselt, et nad tähistaksid dokumendid või nende osad, mis nende arvates sisaldavad ärisaladusi või muud neile kuuluvat konfidentsiaalset teavet, ja nimetaksid ettevõtjad, kelle suhtes tuleb käsitleda neid dokumente konfidentsiaalsena.

Samuti võib komisjon nõuda, et määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklis 3 osutatud isikud ning ettevõtjad või ettevõtjate ühendused määraksid kindlaks kõik vastuväidete, juhtumi kokkuvõtte või komisjoni vastuvõetud otsuse need osad, mis nende arvates sisaldavad ärisaladusi.

Kui isikud, ettevõtjad ja ettevõtjate ühendused on kindlaks määranud ärisaladused või muu konfidentsiaalse teabe, põhjendavad nad oma seisukohta ja esitavad eraldi mittekonfidentsiaalse versiooni komisjoni määratud kuupäevaks.

4.   Kui isik, ettevõtja või ettevõtjate ühendus ei järgi lõikeid 2 või 3, võib komisjon eeldada, et asjaomased dokumendid või avaldused ei sisalda konfidentsiaalset teavet.

VI PEATÜKK

ASJAOMASTE ETTEVÕTJATE PAKUTUD KOHUSTUSED

Artikkel 19

Kohustuste esitamise tähtajad

1.   Kohustused, mida asjaomased ettevõtjad pakuvad määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 2 kohaselt, esitatakse komisjonile 20 tööpäeva jooksul alates teatise saamise kuupäevast.

2.   Kohustused, mida asjaomased ettevõtjad pakuvad määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 8 lõike 2 kohaselt, esitatakse komisjonile 65 tööpäeva jooksul alates menetluse algatamise kuupäevast.

Kui asjaomased ettevõtjad pakuvad kohustuste võtmist vähem kui 55 tööpäeva jooksul alates menetluse algatamise kuupäevast, kuid esitavad kohustuste muudetud versiooni 55 tööpäeva pärast nimetatud kuupäeva või hiljem, peetakse muudetud kohustusi määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 10 lõike 3 teise lause kohaldamisel uuteks kohustusteks.

Kui määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 10 lõike 3 teise lõigu kohaselt pikendatakse artikli 8 lõigete 1–3 kohase otsuse vastuvõtmise tähtaega, pikendatakse kohustuste esitamise 65 tööpäeva pikkust tähtaega automaatselt sama arvu tööpäevade võrra.

Erandlikel asjaoludel võib komisjon nõustuda kaaluma kohustusi, mida pakutakse pärast käesoleva artikli kohase esitamistähtaja möödumist. Otsustades, kas nõustuda sellistel asjaoludel pakutud kohustusi kaaluma, pöörab komisjon erilist tähelepanu vajadusele täita määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 19 lõikes 5 sätestatud nõudeid.

3.   Artikleid 7, 8 ja 9 kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 20

Kohustuste esitamise kord

1.   Kohustused, mida asjaomased ettevõtjad määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 2 või artikli 8 lõike 2 kohaselt pakuvad, esitatakse komisjonile kooskõlas artikliga 22 ja juhistega, mille komisjoni avaldab Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon edastab sellised kohustused viivitamata liikmesriikide pädevatele asutustele.

2.   Lisaks lõikes 1 nõutule esitavad asjaomased ettevõtjad samal ajal määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 2 või artikli 8 lõike 2 kohaste kohustuste pakkumisega käesoleva määruse IV lisas esitatud vormis RM nõutud teabe kooskõlas artikliga 22 ja juhistega, mille komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas. Esitatud teave peab olema täpne ja täielik.

Artiklit 4 kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 2 või artikli 8 lõike 2 kohaselt pakutud kohustustele lisatud vormi RM suhtes.

3.   Kui asjaomased ettevõtjad pakuvad kohustusi vastavalt määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõikele 2 või artikli 8 lõikele 2, tähistavad nad selgelt kogu teabe, mida nad peavad konfidentsiaalseks, ning esitavad sellekohased põhjendused ja eraldi mittekonfidentsiaalse versiooni.

4.   Määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 2 või artikli 8 lõike 2 kohaselt pakutud kohustustele kirjutavad alla teatise esitajad ja kõik muud asjaomased osalised, kellele kohustused on pandud.

5.   Kohustuste mittekonfidentsiaalne versioon avaldatakse komisjoni konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil viivitamata pärast määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 2 või artikli 8 lõike 2 kohase otsuse vastuvõtmist. Selleks esitavad teatise esitajad komisjonile kohustuste mittekonfidentsiaalse versiooni viie tööpäeva jooksul alates määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 2 või artikli 8 lõike 2 kohase otsuse vastuvõtmisest.

Artikkel 21

Usaldusisikud

1.   Kohustused, mida asjaomane ettevõtja pakub vastavalt määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõikele 2 või artikli 8 lõikele 2, võivad sisaldada asjaomase ettevõtja kulul ühe või mitme sellise sõltumatu usaldusisiku ametisse määramist, kelle ülesanne on aidata komisjonil kontrollida, kas osalised täidavad oma kohustusi, või täita kõnealuseid kohustusi. Usaldusisiku võivad määrata kas osalised pärast komisjoni heakskiitu või komisjon. Usaldusisik täidab oma ülesandeid komisjoni järelevalve all.

2.   Komisjon võib määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 2 või artikli 8 lõike 2 kohasele otsusele lisada tingimusi või kohustusi, mis on seotud lõikes 1 osutatud usaldusisikutega.

VII PEATÜKK

MUUD SÄTTED

Artikkel 22

Dokumentide edastamine ja allkirjastamine

1.   Dokumentide vahetamine komisjoniga toimub digitaalsete vahendite abil, välja arvatud juhul, kui komisjon erandkorras lubab kasutada muid lõigetes 6 ja 7 nimetatud vahendeid.

2.   Kui nõutakse allkirja, tuleb digitaalselt esitatud dokumentide allkirjastamiseks kasutada vähemalt üht kvalifitseeritud e-allkirja, mis vastab määruses (EL) nr 910/2014 (edaspidi „eIDASe määrus“) (3) ja selle tulevastes muudatustes sätestatud nõuetele.

3.   Edastamis- ja allkirjastamisvahendite üksikasjalikud tehnilised kirjeldused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ning tehakse kättesaadavaks komisjoni konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil.

4.   Kõik tööpäeva jooksul komisjonile elektrooniliselt edastatud dokumendid, välja arvatud I, II ja III lisas esitatud vormid, loetakse kättesaaduks nende saatmise päeval, kui automaatse kättesaamiskinnituse ajatempel näitab, et need on kätte saadud samal päeval. Tööpäeva jooksul komisjonile elektrooniliselt edastatud I, II ja III lisas esitatud vormid loetakse kättesaaduks nende saatmise päeval, kui automaatse kättesaamiskinnituse ajatempel näitab, et need on sellel päeval kätte saadud enne konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil märgitud lahtiolekuaegu või lahtiolekuaegadel. I, II ja III lisas esitatud vormid, mis on komisjonile elektrooniliselt edastatud tööpäeval pärast konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil märgitud lahtiolekuaegu, loetakse kättesaaduks järgmisel tööpäeval. Kõik väljaspool tööpäeva komisjonile elektrooniliselt edastatud dokumendid loetakse kättesaaduks järgmisel tööpäeval.

5.   Komisjonile elektrooniliselt edastatud dokumente ei loeta kättesaaduks, kui dokumendid või nende osad:

| a) | on kasutuskõlbmatud (rikutud); |
| --- | --- |

a)

on kasutuskõlbmatud (rikutud);

| b) | sisaldavad viiruseid, pahavara või muid ohte; |
| --- | --- |

b)

sisaldavad viiruseid, pahavara või muid ohte;

| c) | sisaldavad e-allkirju, mille kehtivust komisjon ei saa kontrollida. |
| --- | --- |

c)

sisaldavad e-allkirju, mille kehtivust komisjon ei saa kontrollida.

Neil juhtudel teavitab komisjon saatjat viivitamata.

6.   Komisjonile tähtsaadetisena edastatud dokumendid loetakse kättesaaduks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud aadressile saabumise päeval. See aadress märgitakse ka komisjoni konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil.

7.   Komisjonile käsipostiga edastatud dokumendid loetakse kättesaaduks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud aadressile saabumise päeval, kui komisjon on seda kinnitanud kättesaamiskinnitusega. See aadress märgitakse ka komisjoni konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil.

Artikkel 23

Tähtaegade kehtestamine

1.   Artikli 12 lõigetes 1 ja 2, artikli 13 lõikes 2 ja artikli 16 lõikes 1 osutatud tähtaegade kehtestamisel võtab komisjon arvesse juhtumi kiireloomulisust ning aega, mida teatise esitajad, muud asjaomased osalised või kolmandad isikud vajavad oma seisukohtade või märkuste ettevalmistamiseks. Komisjon võtab arvesse ka riigipühasid riigis, kus teatise esitajad, muud asjaomased osalised või kolmandad isikud asuvad.

2.   Tähtajad määratakse täpsete kuupäevadena.

Artikkel 24

Tööpäevad

Määruses (EÜ) nr 139/2004 ja käesolevas määruses käsitatakse tööpäevadena kõiki päevi, välja arvatud laupäevad, pühapäevad ja komisjoni ametlikud puhkepäevad, mis avaldatakse enne iga aasta algust Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 25

Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted

1.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, tunnistatakse määrus (EÜ) nr 802/2004 alates 1. septembrist 2023 kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

2.   Määrust (EÜ) nr 802/2004 kohaldatakse jätkuvalt kõikide määruse (EÜ) nr 139/2004 kohaldamisalasse kuuluvate koondumiste suhtes, millest on teatatud kuni 31. augustini 2023 (k.a).

Artikkel 26

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub 1. septembril 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. aprill 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 133, 30.4.2004, lk 1.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 910/2014 e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ (ELT L 257, 28.8.2014, lk 73).

3

---

I LISA

VORM ETTEVÕTJATE KOONDUMISEST TEATAMISEKS VASTAVALT NÕUKOGU MÄÄRUSELE (EÜ) nr 139/2004

(VORM CO)

SISSEJUHATUS

A.   Vormi CO eesmärk

| 1) | Käesolevas vormis CO täpsustatakse teavet, mida teatise esitajad peavad esitama, kui nad teatavad Euroopa Komisjonile kavandatavast ühinemisest, osaluse omandamisest või muust koondumisest. Euroopa Liidu ühinemiskontrolli süsteem on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 139/2004 (1) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/914 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle) (edaspidi „rakendusmäärus“), (2) millele on lisatud käesolev vorm CO. Teie tähelepanu juhitakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (3) (edaspidi „EMP leping“) vastavatele sätetele. |
| --- | --- |

1)

B.   Teatise esitamisele eelnevad kontaktid ja vabastamistaotlused

1.   Vormis CO nõutava teabe liigid

| 2) | Vormis CO tuleb esitada järgmine teave:






  a) | põhiteave, mis on põhimõtteliselt vajalik kõikide koondumiste hindamiseks (1.–10. jagu); |
| --- | --- | --- |

2)

a)

põhiteave, mis on põhimõtteliselt vajalik kõikide koondumiste hindamiseks (1.–10. jagu);

| b) | teave tõhususe kohta (11. jagu); |
| --- | --- |

b)

teave tõhususe kohta (11. jagu);

| c) | ühisettevõtetega seotud juhtumite korral esitatav teave (12. jagu). |
| --- | --- |

c)

ühisettevõtetega seotud juhtumite korral esitatav teave (12. jagu).

| 3) | 1.–10. jaos nõutav teave tuleb põhimõtteliselt esitada kõikidel juhtudel ja on seega eeldus täieliku teatise esitamiseks. 11. jaos nõutakse teatatud tehinguga kaasnevat tõhususe kasvu käsitlevat teavet, mille teatise esitajad võivad esitada, kui nad soovivad, et komisjon kaaluks tõhususega seotud väiteid kohe algusest peale. 12. jagu tuleb täita kõikide ühisettevõtetega seotud juhtumite korral; nende juhtumite puhul on see teave täieliku teatise esitamise eeldus. |
| --- | --- |

3)

2.   Teave, mis ei ole mõistlikult kättesaadav

| 4) | Erandlikel asjaoludel ei pruugi käesolevas vormis CO nõutav konkreetne teave olla teatise esitajatele kas osaliselt või täielikult mõistlikult kättesaadav (nt seetõttu, et teave sihtäriühingu kohta ei ole vaidlustatud pakkumise korral kättesaadav). Sellisel juhul võivad teatise esitajad taotleda, et komisjon vabastaks nad asjaomase teabe esitamise kohustusest või mõnest muust vormi CO kohasest selle teabega seotud nõudest. Taotlus tuleks esitada B osa punktis 4 esitatud juhiste kohaselt. |
| --- | --- |

4)

3.   Teave, mis ei ole komisjonile juhtumi uurimiseks vajalik

| 5) | Kooskõlas rakendusmääruse artikli 4 lõikega 2 võib komisjon vabastada vormis CO teatava teabe (sealhulgas dokumentide) esitamise kohustusest või mõnest muust nõudest, kui ta leiab, et kõnealuste kohustuste või nõuete järgimine ei ole juhtumi uurimiseks vajalik. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Kuigi see on komisjonile teatavate juhtumite uurimiseks vajalik, kohaldatakse muudel juhtudel rakendusmääruse artikli 4 lõiget 2 eelkõige käesoleva vormi CO punktides 3.4, 3.5, 3.6, 3.7, 5.5 ja 5.6 ning 10. jaos osutatud teabe suhtes. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Sellistel juhtudel võivad teatise esitajad taotleda, et komisjon vabastaks nad asjaomase teabe esitamise kohustusest või mõnest muust vormi CO kohasest selle teabega seotud nõudest. Taotlus tuleks esitada B osa punktis 4 sätestatud juhiste kohaselt. |
| --- | --- |

7)

4.   Teatise esitamisele eelnevad kontaktid ja vabastamistaotlused

| 8) | Kõikidel tavajuhtudel kutsutakse teatise esitajaid osalema teatise esitamisele eelnevates aruteludes vormi CO kavandi alusel. Võimalus sõlmida teatise esitamisele eelnevad kontaktid on komisjoni poolt teatise esitajatele pakutav vabatahtlik teenus, mis aitab valmistuda ametlikuks ühinemise läbivaatamise menetluseks. Teatise esitamisele eelnevad kontaktid ei ole küll kohustuslikud, kuid võivad olla siiski äärmiselt olulised, võimaldades nii teatise esitajatel kui ka komisjonil muu hulgas kindlaks määrata vormis CO nõutava täpse teabe ning aidates üldjuhul märkimisväärselt vähendada teatises nõutava teabe hulka. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Teatise esitamisele eelnevate kontaktide käigus võivad teatise esitajad esitada vabastamistaotlusi. Komisjon kaalub vabastamistaotlusi, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:






  a) | teatise esitajad põhjendavad asjakohaselt, miks asjaomane teave ei ole mõistlikult kättesaadav, ning esitavad puuduvate andmete asemel võimalikult täpsed arvestused, märkides ära nende arvestuste allikad. Võimaluse korral peavad teatise esitajad märkima, kust komisjon või asjaomane liikmesriik (asjaomased liikmesriigid) ja EFTA riik (EFTA riigid) võiksid leida nõutud teabe, mis ei olnud kättesaadav; |
| --- | --- | --- |

9)

a)

teatise esitajad põhjendavad asjakohaselt, miks asjaomane teave ei ole mõistlikult kättesaadav, ning esitavad puuduvate andmete asemel võimalikult täpsed arvestused, märkides ära nende arvestuste allikad. Võimaluse korral peavad teatise esitajad märkima, kust komisjon või asjaomane liikmesriik (asjaomased liikmesriigid) ja EFTA riik (EFTA riigid) võiksid leida nõutud teabe, mis ei olnud kättesaadav;

| b) | teatise esitajad põhjendavad asjakohaselt, miks asjaomane teave ei ole juhtumi uurimiseks vajalik. |
| --- | --- |

b)

teatise esitajad põhjendavad asjakohaselt, miks asjaomane teave ei ole juhtumi uurimiseks vajalik.

| 10) | Vabastamistaotlused tuleks esitada osana vormi CO kavandist (asjakohase jao või punkti alguses). Komisjoni konkurentsi peadirektoraat tegeleb vabastamistaotlustega vormi CO kavandi läbivaatamise käigus. Konkurentsi peadirektoraat vajab vabastamistaotlusele vastamiseks tavaliselt viit tööpäeva. |
| --- | --- |

10)

| 11) | Kahtluse vältimiseks tuleb märkida, et asjaolu, et komisjon võis nõustuda sellega, et käesolevas vormis CO nõutava konkreetse teabe võib vormiga CO esitatavast teatisest välja jätta, ei takista komisjoni mingil viisil seda teavet menetluse käigus ükskõik millal hiljem nõudmast, esitades eelkõige ühinemismääruse artikli 11 kohase teabetaotluse. |
| --- | --- |

11)

| 12) | Teatise esitajad peaksid juhinduma EÜ ühinemiskontrolli menetlusi käsitlevatest parimatest tavadest, mis on avaldatud konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil ja mida aeg-ajalt ajakohastatakse ning milles esitatakse suuniseid teatise esitamisele eelnevate kontaktide ja teatiste koostamise kohta. |
| --- | --- |

12)

C.   Täpse ja täieliku teatise nõue

| 13) | Nagu selgitatud B osa punktis 1, tuleb 1.–10. jaos nõutav teave põhimõtteliselt esitada kõikidel tavajuhtudel (4) ja see on seega eeldus täieliku teatise esitamiseks. Kogu nõutav teave tuleb esitada vormi CO asjakohases jaos ning see peab olema täpne ja täielik. |
| --- | --- |

13)

| 14) | Eelkõige tuleks tähelepanu pöörata järgmistele asjaoludele:






  a) | ühinemismääruse artikli 10 lõike 1 ning rakendusmääruse artikli 5 lõigete 2 ja 4 kohaselt hakatakse ühinemismääruses sätestatud teatistega seotud tähtaegu arvestama alles pärast seda, kui komisjon on kätte saanud kogu teatises nõutava teabe. Seeläbi tagatakse, et komisjonil on võimalik teatatud koondumist hinnata ühinemismääruses sätestatud rangete tähtaegade jooksul; |
| --- | --- | --- |

14)

a)

ühinemismääruse artikli 10 lõike 1 ning rakendusmääruse artikli 5 lõigete 2 ja 4 kohaselt hakatakse ühinemismääruses sätestatud teatistega seotud tähtaegu arvestama alles pärast seda, kui komisjon on kätte saanud kogu teatises nõutava teabe. Seeläbi tagatakse, et komisjonil on võimalik teatatud koondumist hinnata ühinemismääruses sätestatud rangete tähtaegade jooksul;

| b) | teatise esitaja(te)l tuleb teatise koostamise ajal kontrollida, kas komisjonile esitatavad kontaktisikute nimed ja telefoninumbrid ning eelkõige e-posti aadressid on täpsed, asjakohased ja ajakohased; |
| --- | --- |

b)

teatise esitaja(te)l tuleb teatise koostamise ajal kontrollida, kas komisjonile esitatavad kontaktisikute nimed ja telefoninumbrid ning eelkõige e-posti aadressid on täpsed, asjakohased ja ajakohased;

| c) | rakendusmääruse artikli 5 lõike 4 kohaselt käsitletakse teatises esitatud ebaõiget või eksitavat teavet mittetäieliku teabena; |
| --- | --- |

c)

rakendusmääruse artikli 5 lõike 4 kohaselt käsitletakse teatises esitatud ebaõiget või eksitavat teavet mittetäieliku teabena;

| d) | nõutavad kontaktandmed tuleb esitada konkurentsi peadirektoraadi poolt tema veebisaidil ette nähtud vormingus (5). Nõuetekohaseks uurimiseks on oluline, et kontaktandmed oleksid täpsed. Selleks tagage, et esitatud e-posti aadressid oleksid isikustatud ja määratud konkreetsetele kontaktisikutele ning et need ei oleks ettevõtte üldised e-posti aadressid (nt info@, hello@). Komisjon võib kuulutada teatise ebasobivate kontaktandmete põhjal mittetäielikuks; |
| --- | --- |

d)

nõutavad kontaktandmed tuleb esitada konkurentsi peadirektoraadi poolt tema veebisaidil ette nähtud vormingus (5). Nõuetekohaseks uurimiseks on oluline, et kontaktandmed oleksid täpsed. Selleks tagage, et esitatud e-posti aadressid oleksid isikustatud ja määratud konkreetsetele kontaktisikutele ning et need ei oleks ettevõtte üldised e-posti aadressid (nt info@, hello@). Komisjon võib kuulutada teatise ebasobivate kontaktandmete põhjal mittetäielikuks;

| e) | ühinemismääruse artikli 14 lõike 1 punkti a alusel võivad teatise esitajatele, kes tahtlikult või hooletuse tõttu esitavad ebaõiget või eksitavat teavet, kaasneda trahvid kuni 1 % ulatuses asjaomase ettevõtja kogukäibest. Ühinemismääruse artikli 6 lõike 3 punkti a ja artikli 8 lõike 6 punkti a kohaselt võib komisjon ühtlasi tühistada oma otsuse teatatud koondumise siseturuga kokkusobivuse kohta, kui see põhineb ebaõigel teabel, mille eest vastutab üks koondumise osalistest. |
| --- | --- |

e)

ühinemismääruse artikli 14 lõike 1 punkti a alusel võivad teatise esitajatele, kes tahtlikult või hooletuse tõttu esitavad ebaõiget või eksitavat teavet, kaasneda trahvid kuni 1 % ulatuses asjaomase ettevõtja kogukäibest. Ühinemismääruse artikli 6 lõike 3 punkti a ja artikli 8 lõike 6 punkti a kohaselt võib komisjon ühtlasi tühistada oma otsuse teatatud koondumise siseturuga kokkusobivuse kohta, kui see põhineb ebaõigel teabel, mille eest vastutab üks koondumise osalistest.

D.   Teatise esitamise kord

| 15) | Käesolevas vormis CO nõutav teave tuleb esitada, kasutades vormis CO ettenähtud jao- ja punktinumeratsiooni, allkirjastades 13. jaos esitatud deklaratsiooni ja lisades täiendavad dokumendid. Kui ühes jaos nõutav teave kattub osaliselt (või täielikult) teises jaos nõutava teabega, ei tohiks seda sama teavet esitada kaks korda, kuid kasutada tuleks täpseid ristviiteid. |
| --- | --- |

15)

| 16) | Vormi CO peab allkirjastama iga teatise esitaja seaduslik esindaja või teatise esitaja(te) üks või enam volitatud välisesindaja(t). Vormile CO tuleb lisada vastav volikiri (6). Teatiste esitamist (sealhulgas allkirju) käsitlevad tehnilised kirjeldused ja juhised on esitatud Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

16)

| 17) | Täites käesoleva vormi CO 6., 8., 9. ja 10. jagu, palutakse teatise esitajaid kaaluda selguse huvides, kas kõnealused jaod tuleks esitada numbrite järjestuses või oleks võimalik iga mõjutatava turu (või mõjutatavate tururühmade) puhul rühmitada. |
| --- | --- |

17)

| 18) | Teatava teabe võib selguse huvides esitada lisades. On siiski oluline, et kõik tähtsamad andmed, eelkõige osaliste ja nende suurimate konkurentide turuosi käsitlevad andmed esitatakse vormi CO põhiosas. Käesoleva vormi CO lisasid võib kasutada ainult vormis esitatud andmete täiendamiseks. |
| --- | --- |

18)

| 19) | Täiendavad dokumendid esitatakse algkeeles; kui see ei ole liidu ametlik keel, siis tuleb need dokumendid tõlkida menetluskeelde (rakendusmääruse artikli 3 lõige 4). |
| --- | --- |

19)

| 20) | Täiendavad dokumendid võivad olla originaalide koopiad. Sel juhul peab teatise esitaja kinnitama nende õigsust ja täielikkust. |
| --- | --- |

20)

E.   Konfidentsiaalsus ja isikuandmed

| 21) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 339 ja ühinemismääruse artikli 17 lõike 2 ning EMP lepingu vastavate sätete (7) alusel nõutakse komisjonilt, liikmesriikidelt, EFTA järelevalveametilt ja EFTA riikidelt, nende ametnikelt ja muudelt teenistujatelt, et nad ei avaldaks niisugust määruse kohaldamisel saadud teavet, mille suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Sama põhimõtet tuleb rakendada, et tagada konfidentsiaalsus teatise esitajate vahel. |
| --- | --- |

21)

| 22) | Kui te arvate, et palutud teabe avaldamine või teistsugusel viisil teistele osalistele avalikustamine riivaks teie huve, siis peaksite esitama sellise teabe eraldi, kusjuures iga lehekülg peab kandma selget märgistust „ärisaladus“. Teil tuleks esitada ka põhjendus, miks seda teavet ei tohiks avalikustada ega avaldada. |
| --- | --- |

22)

| 23) | Ühinemise ja ühise omandamise puhul või muudel juhtudel, kus teatise koostab rohkem kui üks osaline, võib ärisaladused esitada eraldi ümbrikus ning teatises viidata nendele kui lisale. Selleks, et teatist saaks käsitada täielikuna, tuleb koos teatisega esitada ka kõik sellised lisad. |
| --- | --- |

23)

| 24) | Kõiki käesolevas vormis CO esitatud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrusega (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (8). |
| --- | --- |

24)

F.   Käesoleva vormiga CO seotud mõisted ja juhised

| 25) | Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „koondumise osaline/osalised“ või „osaline/osalised“ – need terminid hõlmavad nii omandavat osalist / omandavaid osalisi kui ka omandatavat osalist / omandatavaid osalisi või ühinevaid osalisi, sealhulgas kõiki ettevõtjaid, kelle üle kontroll omandatakse või kes on avaliku pakkumise objektiks. Kui ei ole sätestatud teisiti, hõlmavad mõisted „teatise esitaja/esitajad“ ja „koondumise osaline/osalised“ kõiki ettevõtjaid, kes kuuluvad nende osalistega samasse kontserni; |
| --- | --- | --- |

25)

a)

„koondumise osaline/osalised“ või „osaline/osalised“ – need terminid hõlmavad nii omandavat osalist / omandavaid osalisi kui ka omandatavat osalist / omandatavaid osalisi või ühinevaid osalisi, sealhulgas kõiki ettevõtjaid, kelle üle kontroll omandatakse või kes on avaliku pakkumise objektiks. Kui ei ole sätestatud teisiti, hõlmavad mõisted „teatise esitaja/esitajad“ ja „koondumise osaline/osalised“ kõiki ettevõtjaid, kes kuuluvad nende osalistega samasse kontserni;

| b) | „asjaomane tooteturg“ – see turg hõlmab kõiki neid tooteid ja/või teenuseid, mida tarbija peab nende omaduste, hinna ja kasutusotstarbe poolest asendatavaks või vahetatavaks. Asjaomane tooteturg võib mõnel juhul koosneda teatavast hulgast üksikutest toodetest ja/või teenustest, millel on üldjoontes samasugused füüsilised või tehnilised tunnused ja mis on omavahel vahetatavad. Asjaomase tooteturu hindamistegurite hulka kuulub toodete ja teenuste turule arvamise ja väljajätmise põhjuste analüüs eespool esitatud määratluse alusel, võttes arvesse näiteks toodete ja teenuste asendatavust, hindu, nõudluse hinnaelastsust ning muid asjakohaseid tegureid (näiteks vajaduse korral pakkumise asendatavust). |
| --- | --- |

b)

„asjaomane tooteturg“ – see turg hõlmab kõiki neid tooteid ja/või teenuseid, mida tarbija peab nende omaduste, hinna ja kasutusotstarbe poolest asendatavaks või vahetatavaks. Asjaomane tooteturg võib mõnel juhul koosneda teatavast hulgast üksikutest toodetest ja/või teenustest, millel on üldjoontes samasugused füüsilised või tehnilised tunnused ja mis on omavahel vahetatavad. Asjaomase tooteturu hindamistegurite hulka kuulub toodete ja teenuste turule arvamise ja väljajätmise põhjuste analüüs eespool esitatud määratluse alusel, võttes arvesse näiteks toodete ja teenuste asendatavust, hindu, nõudluse hinnaelastsust ning muid asjakohaseid tegureid (näiteks vajaduse korral pakkumise asendatavust).

| c) | „asjaomane geograafiline turg“ – asjaomane geograafiline turg hõlmab ala, kus asjaomased ettevõtjad osalevad asjaomaste toodete või teenuste pakkumises ja nõudluses, kus konkurentsitingimused on piisavalt sarnased ja mida saab naaberaladest eristada eelkõige märgatavalt erinevate konkurentsitingimuste tõttu. Asjaomase geograafilise turu hindamistegurite hulka kuuluvad muu hulgas kõnealuste kaupade või teenuste laad ja tunnusjooned, turutõkete olemasolu, tarbijaeelistused, märgatavad erinevused, võrreldes naaberturgude ettevõtjate turuosadega, või olulised hinnaerinevused. |
| --- | --- |

c)

„asjaomane geograafiline turg“ – asjaomane geograafiline turg hõlmab ala, kus asjaomased ettevõtjad osalevad asjaomaste toodete või teenuste pakkumises ja nõudluses, kus konkurentsitingimused on piisavalt sarnased ja mida saab naaberaladest eristada eelkõige märgatavalt erinevate konkurentsitingimuste tõttu. Asjaomase geograafilise turu hindamistegurite hulka kuuluvad muu hulgas kõnealuste kaupade või teenuste laad ja tunnusjooned, turutõkete olemasolu, tarbijaeelistused, märgatavad erinevused, võrreldes naaberturgude ettevõtjate turuosadega, või olulised hinnaerinevused.

| d) | „horisontaalne kattumine“ – koondumisega kaasneb horisontaalne kattumine, kui koondumise osalised tegelevad äritegevusega sama(de)l asjaomas(t)el toote- ja geograafilis(t)el turul (turgudel) (sealhulgas väljatöötamisel olevate toodete (9) arenduses) (10); |
| --- | --- |

d)

„horisontaalne kattumine“ – koondumisega kaasneb horisontaalne kattumine, kui koondumise osalised tegelevad äritegevusega sama(de)l asjaomas(t)el toote- ja geograafilis(t)el turul (turgudel) (sealhulgas väljatöötamisel olevate toodete (9) arenduses) (10);

| e) | „mittehorisontaalne suhe“ – koondumisega kaasneb mittehorisontaalne suhe, kui koondumise osaliste tegevus ei kattu horisontaalselt; |
| --- | --- |

e)

„mittehorisontaalne suhe“ – koondumisega kaasneb mittehorisontaalne suhe, kui koondumise osaliste tegevus ei kattu horisontaalselt;

| f) | „vertikaalsuhe“ – koondumisega kaasneb vertikaalsuhe, kui üks või mitu koondumise osalist tegelevad äritegevusega tooteturul, mis eelneb või järgneb sellele tooteturule, kus mõni teine koondumise osaline tegutseb (sealhulgas väljatöötamisel olevate toodete arenduses) (11); |
| --- | --- |

f)

„vertikaalsuhe“ – koondumisega kaasneb vertikaalsuhe, kui üks või mitu koondumise osalist tegelevad äritegevusega tooteturul, mis eelneb või järgneb sellele tooteturule, kus mõni teine koondumise osaline tegutseb (sealhulgas väljatöötamisel olevate toodete arenduses) (11);

| g) | „mõjutatavad turud“ – kõik asjaomased toote- ja geograafilised turud ning võimalikud alternatiivsed asjaomased toote- ja geograafilised turud, kus osaliste tegevus kattub horisontaalselt või on vertikaalsuhtes ning mis ei vasta lihtsustatud korda käsitleva teatise (12) punkti 5 kohastele läbivaatamise tingimustele ning mille suhtes ei kohaldata lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 8 paindlikkuse klausleid. |
| --- | --- |

g)

„mõjutatavad turud“ – kõik asjaomased toote- ja geograafilised turud ning võimalikud alternatiivsed asjaomased toote- ja geograafilised turud, kus osaliste tegevus kattub horisontaalselt või on vertikaalsuhtes ning mis ei vasta lihtsustatud korda käsitleva teatise (12) punkti 5 kohastele läbivaatamise tingimustele ning mille suhtes ei kohaldata lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 8 paindlikkuse klausleid.

| 26) | 4. jaos nõutavad finantsandmed tuleb esitada eurodes keskmiste vahetuskursside alusel, mis kehtisid kõnealustel aastatel või muudel ajavahemikel. |
| --- | --- |

26)

G.   Asjaomaste ettevõtjate kogutud kvantitatiivsete majandusandmete kirjeldus

| 27) | Käesoleva vormi punktide 5.5 ja 5.6 kohaselt nõutav teave peab olema esitatud, et vormi CO saaks lugeda täielikuks. |
| --- | --- |

27)

| 28) | Täiendavate juhiste saamiseks võivad koondumise osalised uurida konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil avaldatud ja aeg-ajalt ajakohastatavat dokumenti „Majandusandmete esitamise ja andmekogumise parimad tavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 101 ja 102 seotud juhtumite ja ühinemisjuhtumite puhul“. |
| --- | --- |

28)

H.   Komisjoni ja teiste konkurentsiasutuste rahvusvaheline koostöö

| 29) | Komisjon kutsub koondumise osalisi üles aitama kaasa komisjoni ja sama koondumist läbivaatavate muude konkurentsiasutuste rahvusvahelisele koostööle. Komisjoni kogemus näitab, et komisjoni ja muude kui EMP riikide konkurentsiasutuste hea koostöö toob asjaomastele ettevõtjatele kaasa märkimisväärseid eeliseid. |
| --- | --- |

29)

| 30) | Lisaks julgustab komisjon koondumise osalisi loobuma konfidentsiaalsuskaitsest, sest see võimaldaks komisjonil jagada teavet sama koondumist läbivaatavate konkurentsiasutustega väljaspool EMPd. Iga loobumisega hõlbustatakse koondumist käsitlevaid ühisarutelusid ja analüüsi, kuna see võimaldab komisjonil jagada asjakohast teavet, sealhulgas koondumise osalistelt saadud konfidentsiaalset äriteavet, sama koondumist läbivaatavate muude konkurentsiasutustega. Seepärast kutsub komisjon koondumise osalisi üles kasutama komisjoni konfidentsiaalsuskaitsest loobumise näidist, mis on avaldatud konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil ja mida aeg-ajalt ajakohastatakse. |
| --- | --- |

30)

1. JAGU

KOONDUMISE KIRJELDUS

| 1.1. | Esitage koondumise kommenteeritud kokkuvõte, täpsustades koondumise osalisi, selle laadi (näiteks ühinemine, omandamine või ühisettevõte), koondumise osaliste tegevusvaldkondi, koondumisest mõjutatud turgusid (sealhulgas põhilised mõjutatavad turud (13)) ning koondumise strateegilisi ja majanduslikke põhjuseid. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Esitage punkti 1.1 alusel esitatud teabe mittekonfidentsiaalne kokkuvõte (kuni 500 sõna), sealhulgas: koondumise toimumise viis (näiteks aktsiate ostu, avaliku pakkumise, lepingu sõlmimise teel jne); ühinemismääruse artiklid, mille kohaselt on tehingu puhul tegemist koondumisega; asjaomased ettevõtjad. Esitage iga asjaomase ettevõtja kohta järgmine: täielik nimi, asutamisriik, lõplikku kontrolli omav üksus, tegevuse lühikirjeldus ja tegevuse geograafilised piirkonnad. Uute ühisettevõtete puhul esitage kavandatud tegevus ja geograafilised tegevusvaldkonnad. Kokkuvõte on kavas avaldada konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil pärast teatise esitamist. Kokkuvõte peab olema koostatud selliselt, et see ei sisalda konfidentsiaalset teavet ega ärisaladusi.





  Näide (teatises kustutada)

  Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid: | [äriühingu A täielik nimi] ([äriühingu A lühinimi], [äriühingu A päritoluriik], mille üle [äriühingul X] on valitsev mõju |
| --- | --- | --- |

1.2.

Näide (teatises kustutada)

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

[äriühingu A täielik nimi] ([äriühingu A lühinimi], [äriühingu A päritoluriik], mille üle [äriühingul X] on valitsev mõju

| | [äriühingu B täielik nimi] ([äriühingu B lühinimi], [äriühingu B päritoluriik], mille üle [äriühingul Y] on valitsev mõju |
| --- | --- |

[äriühingu B täielik nimi] ([äriühingu B lühinimi], [äriühingu B päritoluriik], mille üle [äriühingul Y] on valitsev mõju

| | [äriühing A] omandab [äriühingu B] üle (täieliku/osalise) (ainu-/ühis)kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses VÕI |
| --- | --- |

[äriühing A] omandab [äriühingu B] üle (täieliku/osalise) (ainu-/ühis)kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses VÕI

| | [äriühing A] ühineb [äriühinguga B] täielikult ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti a tähenduses VÕI |
| --- | --- |

[äriühing A] ühineb [äriühinguga B] täielikult ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti a tähenduses VÕI

| | [äriühing A] ja [äriühing B] omandavad [äriühingu C] üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

[äriühing A] ja [äriühing B] omandavad [äriühingu C] üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub [koondumise rakendamise viis, nt aktsiate/varade ostu teel jne].

Asjaomaste ettevõtjate äritegevus hõlmab järgmist:

| a. | [äriühingu A] puhul: [tegevuse lühikirjeldus, nt mitmesugused kemikaalid, kusjuures põhitegevus toimub põllumajandusteaduste, kõrgtehnoloogiliste plastide ja kemikaalide ning süsivesinikega seotud toodete ja teenuste ning energiatoodete ja -teenuste valdkonnas]; |
| --- | --- |

a.

[äriühingu A] puhul: [tegevuse lühikirjeldus, nt mitmesugused kemikaalid, kusjuures põhitegevus toimub põllumajandusteaduste, kõrgtehnoloogiliste plastide ja kemikaalide ning süsivesinikega seotud toodete ja teenuste ning energiatoodete ja -teenuste valdkonnas];

| b. | [äriühingu B] puhul: [tegevuse lühikirjeldus, nt silikooni kasutamisel põhinev tehnoloogia ja innovatsioon, kusjuures põhitegevus toimub silikoonikeemia baasil loodud polümeeride ja muude materjalide arendamise ja tootmise valdkonnas]. |
| --- | --- |

b.

[äriühingu B] puhul: [tegevuse lühikirjeldus, nt silikooni kasutamisel põhinev tehnoloogia ja innovatsioon, kusjuures põhitegevus toimub silikoonikeemia baasil loodud polümeeride ja muude materjalide arendamise ja tootmise valdkonnas].

2. JAGU

TEAVE OSALISTE KOHTA

| 2.1. | Teave koondumise osaliste kohta (14)

  Esitage iga koondumise osalise kohta:






  2.1.1. | ettevõtja nimi; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Esitage iga koondumise osalise kohta:

2.1.1.

ettevõtja nimi;

| 2.1.2. | kas ettevõtja on teatise esitaja või mitte; |
| --- | --- |

2.1.2.

kas ettevõtja on teatise esitaja või mitte;

| 2.1.3. | kontaktisiku nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress ja ametikoht; esitada tuleb selline aadress, kuhu võib saata dokumente ning eelkõige komisjoni otsuseid ja muid menetlusdokumente, ning esitatud kontaktisik peab olema volitatud selliseid dokumente vastu võtma; |
| --- | --- |

2.1.3.

kontaktisiku nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress ja ametikoht; esitada tuleb selline aadress, kuhu võib saata dokumente ning eelkõige komisjoni otsuseid ja muid menetlusdokumente, ning esitatud kontaktisik peab olema volitatud selliseid dokumente vastu võtma;

| 2.1.4. | ettevõtjale ühe või enama volitatud välisesindaja nimetamise korral esindaja(d), kellele võib saata dokumente ning eelkõige komisjoni otsuseid ja muid menetlusdokumente:






  2.1.4.1. | iga esindaja nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress ja ametikoht ning |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

ettevõtjale ühe või enama volitatud välisesindaja nimetamise korral esindaja(d), kellele võib saata dokumente ning eelkõige komisjoni otsuseid ja muid menetlusdokumente:

2.1.4.1.

iga esindaja nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress ja ametikoht ning

| 2.1.4.2. | (teatise esitaja(te)) volikirja originaal. |
| --- | --- |

2.1.4.2.

(teatise esitaja(te)) volikirja originaal.

| 2.2. | Osaliste äritegevuse laad
  Kirjeldage iga koondumise osalise puhul ettevõtja äritegevuse laadi. |
| --- | --- |

2.2.

Kirjeldage iga koondumise osalise puhul ettevõtja äritegevuse laadi.

3. JAGU

ÜKSIKASJAD KOONDUMISE, OMANDI JA KONTROLLI KOHTA
   (15)

Koondumise osaliste koondumiseelse ja -järgse omandi- ja kontrollistruktuuri kirjeldamiseks võib käesolevas jaos nõutavat teavet näitlikustada skeemide ja diagrammidega.

| 3.1. | Kirjeldage teatatava koondumise laadi, viidates ühinemismääruse ja Euroopa Komisjoni konsolideeritud pädevuseteatise (16) asjaomastele kriteeriumitele.






  3.1.1. | Nimetage ettevõtjad või isikud, kellel on iga koondumise osalise üle otsene või kaudne ainu- või ühiskontroll, ning kirjeldage iga koondumise osalise koondumiseelset omandi- ja kontrollistruktuuri. |
| --- | --- | --- |

3.1.

3.1.1.

Nimetage ettevõtjad või isikud, kellel on iga koondumise osalise üle otsene või kaudne ainu- või ühiskontroll, ning kirjeldage iga koondumise osalise koondumiseelset omandi- ja kontrollistruktuuri.

| 3.1.2. | Selgitage, kas kavandatav koondumine on üks järgmistest:






  a) | täielik ühinemine; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

Selgitage, kas kavandatav koondumine on üks järgmistest:

a)

täielik ühinemine;

| b) | ainu- või ühiskontrolli omandamine; |
| --- | --- |

b)

ainu- või ühiskontrolli omandamine;

| c) | leping või muu otsese või kaudse kontrolli omandamise viis ühinemismääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses; |
| --- | --- |

c)

leping või muu otsese või kaudse kontrolli omandamise viis ühinemismääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses;

| d) | ühiskontrolli omandamine ühinemismääruse artikli 3 lõike 4 kohases täielikult toimivas ühisettevõttes; juhul, kui see on nii, siis selgitage põhjuseid, miks tuleb ühisettevõtet pidada täielikult toimivaks (17). |
| --- | --- |

d)

ühiskontrolli omandamine ühinemismääruse artikli 3 lõike 4 kohases täielikult toimivas ühisettevõttes; juhul, kui see on nii, siis selgitage põhjuseid, miks tuleb ühisettevõtet pidada täielikult toimivaks (17).

| 3.1.3. | Selgitage, kuidas koondumine aset leiab (kas sõlmitakse näiteks kokkulepe, kuulutatakse välja avalik pakkumine jne). |
| --- | --- |

3.1.3.

Selgitage, kuidas koondumine aset leiab (kas sõlmitakse näiteks kokkulepe, kuulutatakse välja avalik pakkumine jne).

| 3.1.4. | Tuginedes ühinemismääruse artikli 4 lõikele 1, selgitage, mis alljärgnevast on teatise esitamise ajaks aset leidnud:






  a) | sõlmitud on kokkulepe; |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

Tuginedes ühinemismääruse artikli 4 lõikele 1, selgitage, mis alljärgnevast on teatise esitamise ajaks aset leidnud:

a)

sõlmitud on kokkulepe;

| b) | omandatud on aktsiate kontrollpakk; |
| --- | --- |

b)

omandatud on aktsiate kontrollpakk;

| c) | teatatud on avalikust pakkumisest või selle väljakuulutamise kavatsusest; |
| --- | --- |

c)

teatatud on avalikust pakkumisest või selle väljakuulutamise kavatsusest;

| d) | koondumise osalised on tõendanud heauskset kavatsust sõlmida kokkulepe. |
| --- | --- |

d)

koondumise osalised on tõendanud heauskset kavatsust sõlmida kokkulepe.

| 3.1.5. | Märkige koondumise lõpuleviimiseks võetavate kõikide suuremate meetmete eeldatavad kuupäevad. |
| --- | --- |

3.1.5.

Märkige koondumise lõpuleviimiseks võetavate kõikide suuremate meetmete eeldatavad kuupäevad.

| 3.1.6. | Selgitage iga koondumise osalise koondumisjärgset omandi- ja kontrollistruktuuri. |
| --- | --- |

3.1.6.

Selgitage iga koondumise osalise koondumisjärgset omandi- ja kontrollistruktuuri.

| 3.2. | Kirjeldage koondumise majanduslikke põhjuseid. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Märkige tehingu väärtus (vastavalt olukorrale ostuhind või kõigi tehinguga seotud varade väärtus; täpsustage vara vorm: omakapital, sularaha või muu vara). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kirjeldage igasugust rahalist või muud toetust, mida ükskõik milline koondumise osaline on saanud avaliku sektori asutustelt, selle toetuse laadi ja suurust. Selles kontekstis:






  3.4.1. | märkige, kas mõni koondumise osaline on saanud abi, mille suhtes kohaldatakse või on kohaldatud liidu riigiabimenetlust; |
| --- | --- | --- |

3.4.

3.4.1.

märkige, kas mõni koondumise osaline on saanud abi, mille suhtes kohaldatakse või on kohaldatud liidu riigiabimenetlust;

| 3.4.2. | märkige, kas olete esitanud või kavatsete esitada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2022. aasta määruse (EL) 2022/2560 (mis käsitleb siseturgu moonutavaid välisriigi subsiidiume) (ELT L 330, 23.12.2022, lk 1–45) artikli 20 kohase teatise. |
| --- | --- |

3.4.2.

märkige, kas olete esitanud või kavatsete esitada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2022. aasta määruse (EL) 2022/2560 (mis käsitleb siseturgu moonutavaid välisriigi subsiidiume) (ELT L 330, 23.12.2022, lk 1–45) artikli 20 kohase teatise.

| 3.5. | Esitage loetelu kõigist väljaspool EMPd asuvatest jurisdiktsioonidest, kus koondumisest on teatatud või teatatakse (enne või pärast koondumise lõpuleviimist) ja/või kus seda uuritakse ühinemiskontrolli eeskirjade alusel. Märkige iga jurisdiktsiooni puhul teatise esitamise (tegelik või eeldatav) kuupäev ja vajaduse korral märkige uurimise etapp. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Koondumise osaliste puhul esitage loetelu kõikidest teistest ettevõtjatest, kes tegutsevad mõjutatavatel turgudel ja milles asjaomase kontserni ettevõtjatele või isikutele kuulub üksikult või ühiselt 10 % või rohkem hääleõigusest, emiteeritud aktsiakapitalist või muudest väärtpaberitest, ning nimetage omanikud ja protsendimäär. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kirjeldage, kas ühel või mitmel osalise konkurendil on märkimisväärne mittekontrolliv osalus (st üle 10 %) mis tahes koondumise osalises. Märkige osaluse protsent ja sellega seotud õigused. Loetlege mõjutatavatel turgudel tegutsevad ettevõtjad, kelle punktis 2.1 nimetatud kontsernid on viimase kolme aasta jooksul omandanud. |
| --- | --- |

3.7.

4. JAGU

KÄIVE

Esitage kõigi koondumise osaliste viimase majandusaasta kohta järgmised andmed (18):

| 4.1. | käive kogu maailmas; |
| --- | --- |

4.1.

käive kogu maailmas;

| 4.2. | käive ELis; |
| --- | --- |

4.2.

käive ELis;

| 4.3. | käive EMPs (EL ja EFTA); |
| --- | --- |

4.3.

käive EMPs (EL ja EFTA);

| 4.4. | käive igas liikmesriigis (kui mõnes liikmesriigi saadi üle kahe kolmandiku ELis saadud kogukäibest, märkige see riik); |
| --- | --- |

4.4.

käive igas liikmesriigis (kui mõnes liikmesriigi saadi üle kahe kolmandiku ELis saadud kogukäibest, märkige see riik);

| 4.5. | käive EFTA riikides; |
| --- | --- |

4.5.

käive EFTA riikides;

| 4.6. | käive igas EFTA riigis (kui mõnes EFTA riigis saadi üle kahe kolmandiku EFTA riikides saadud kogukäibest, märkige see riik; samuti märkige, kas asjaomaste ettevõtjate kogukäive EFTA riikide territooriumil moodustab 25 % või enam nende kogukäibest EMP territooriumil). |
| --- | --- |

4.6.

käive igas EFTA riigis (kui mõnes EFTA riigis saadi üle kahe kolmandiku EFTA riikides saadud kogukäibest, märkige see riik; samuti märkige, kas asjaomaste ettevõtjate kogukäive EFTA riikide territooriumil moodustab 25 % või enam nende kogukäibest EMP territooriumil).

Käibeandmete esitamiseks tuleb täita komisjoni näidistabel, mis on avaldatud konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil.

5. JAGU

TÄIENDAVAD DOKUMENDID JA ANDMED

Teatise esitajad peavad esitama järgmised dokumendid:

| 5.1. | koopiad kõikidest koondumisega seotud lõplikest dokumentidest või nende kõige viimastest versioonidest, olenemata sellest, kas koondumine toimus asjaomaste osaliste kokkuleppe, kontrollpaki omandamise või avaliku pakkumise teel; |
| --- | --- |

5.1.

koopiad kõikidest koondumisega seotud lõplikest dokumentidest või nende kõige viimastest versioonidest, olenemata sellest, kas koondumine toimus asjaomaste osaliste kokkuleppe, kontrollpaki omandamise või avaliku pakkumise teel;

| 5.2. | avaliku pakkumise korral pakkumisdokumendi koopia. Kui pakkumisdokument ei ole teatise esitamise ajal kättesaadav, tuleb esitada koopia kõige viimasest dokumendist, mis tõendab avaliku pakkumise väljakuulutamise kavatsust, ning pakkumisdokumendi koopia tuleb esitada nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt ajal, mil see postitatakse osanikele või aktsionäridele; |
| --- | --- |

5.2.

avaliku pakkumise korral pakkumisdokumendi koopia. Kui pakkumisdokument ei ole teatise esitamise ajal kättesaadav, tuleb esitada koopia kõige viimasest dokumendist, mis tõendab avaliku pakkumise väljakuulutamise kavatsust, ning pakkumisdokumendi koopia tuleb esitada nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt ajal, mil see postitatakse osanikele või aktsionäridele;

| 5.3. | võimaluse korral kõikide koondumise osaliste viimaste aastaaruannete ja raamatupidamisaruannete veebileht või kui selline veebileht puudub, siis koondumise osaliste viimaste aastaaruannete ja raamatupidamisaruannete koopiad; |
| --- | --- |

5.3.

võimaluse korral kõikide koondumise osaliste viimaste aastaaruannete ja raamatupidamisaruannete veebileht või kui selline veebileht puudub, siis koondumise osaliste viimaste aastaaruannete ja raamatupidamisaruannete koopiad;

| 5.4. | koopiad järgmistest dokumentidest, mille on olenevalt äriühingu juhtimisstruktuurist koostanud haldusnõukogu, juhatuse või nõukogu liige (liikmed) või muu(d) sarnaste ülesannetega isik(ud) (või isik(ud), kellele sellised ülesanded on delegeeritud või määratud) või aktsionäride koosolek või mis on koostatud eespool nimetatud isikute jaoks või neile edastatud:






  a) | selliste haldusnõukogu, juhatuse, nõukogu ja/või aktsionäride koosolekute protokollid, kus arutati tehingut, või nimetatud protokollide väljavõtted, mis on seotud tehingu arutamisega; |
| --- | --- | --- |

5.4.

koopiad järgmistest dokumentidest, mille on olenevalt äriühingu juhtimisstruktuurist koostanud haldusnõukogu, juhatuse või nõukogu liige (liikmed) või muu(d) sarnaste ülesannetega isik(ud) (või isik(ud), kellele sellised ülesanded on delegeeritud või määratud) või aktsionäride koosolek või mis on koostatud eespool nimetatud isikute jaoks või neile edastatud:

a)

selliste haldusnõukogu, juhatuse, nõukogu ja/või aktsionäride koosolekute protokollid, kus arutati tehingut, või nimetatud protokollide väljavõtted, mis on seotud tehingu arutamisega;

| b) | analüüsid, aruanded, uuringud, ülevaated, ettekanded ja mis tahes võrreldavad dokumendid, et hinnata või analüüsida koondumist seoses selle põhjuste (sealhulgas dokumendid, milles arutatakse tehingut seoses võimalike alternatiivsete omandamistega), turuosade, konkurentsitingimuste, konkurentide (tegelike ja potentsiaalsete), müügi võimaliku kasvu või laienemisega muudele toote- või geograafilistele turgudele ja/või üldiste turutingimustega; |
| --- | --- |

b)

analüüsid, aruanded, uuringud, ülevaated, ettekanded ja mis tahes võrreldavad dokumendid, et hinnata või analüüsida koondumist seoses selle põhjuste (sealhulgas dokumendid, milles arutatakse tehingut seoses võimalike alternatiivsete omandamistega), turuosade, konkurentsitingimuste, konkurentide (tegelike ja potentsiaalsete), müügi võimaliku kasvu või laienemisega muudele toote- või geograafilistele turgudele ja/või üldiste turutingimustega;

| c) | kahe viimase aasta analüüsid, aruanded, uuringud, ülevaated ja mis tahes võrreldavad dokumendid, et hinnata mõjutatavaid turgusid (19) seoses turuosade, konkurentsitingimuste, konkurentide (tegelike ja potentsiaalsete) ja/või müügi võimaliku kasvu või laienemisega muudele toote- või geograafilistele turgudele. |
| --- | --- |

c)

kahe viimase aasta analüüsid, aruanded, uuringud, ülevaated ja mis tahes võrreldavad dokumendid, et hinnata mõjutatavaid turgusid (19) seoses turuosade, konkurentsitingimuste, konkurentide (tegelike ja potentsiaalsete) ja/või müügi võimaliku kasvu või laienemisega muudele toote- või geograafilistele turgudele.

Esitage käesolevas punktis 5.4 nimetatud dokumentide nimekiri, näidates ära iga dokumendi koostamise kuupäeva ning adressaadi (adressaatide) nime ja ametikoha;

| 5.5. | andmed, mida iga koondumise osaline oma tavapärases äritegevuses kogub ja säilitab ning millest võiks kvantitatiivses majandusanalüüsis kasu olla. Andmete kirjeldus peaks sisaldama eelkõige järgmist teavet:






  a) | selliste andmete liik (teave müükide või pakkumiste kohta, kasumimarginaalid, hankemenetluse üksikasjad jne); |
| --- | --- | --- |

5.5.

andmed, mida iga koondumise osaline oma tavapärases äritegevuses kogub ja säilitab ning millest võiks kvantitatiivses majandusanalüüsis kasu olla. Andmete kirjeldus peaks sisaldama eelkõige järgmist teavet:

a)

selliste andmete liik (teave müükide või pakkumiste kohta, kasumimarginaalid, hankemenetluse üksikasjad jne);

| b) | jaotustase (riikide, toodete, klientide, lepingute jne kaupa); |
| --- | --- |

b)

jaotustase (riikide, toodete, klientide, lepingute jne kaupa);

| c) | ajavahemik, mille kohta andmed on kättesaadavad, ja vorming; |
| --- | --- |

c)

ajavahemik, mille kohta andmed on kättesaadavad, ja vorming;

| d) | andmete allikas (näiteks kliendisuhete haldamise tarkvara või välistelt teenuseosutajatelt ostetud andmekogum jne); |
| --- | --- |

d)

andmete allikas (näiteks kliendisuhete haldamise tarkvara või välistelt teenuseosutajatelt ostetud andmekogum jne);

| 5.6. | kirjeldus punktis 5.5 esitatud andmete kasutamisest tavapärase äritegevuse käigus. Eelkõige ja vajaduse korral kirjeldage eespool nimetatud andmete põhjal koostatud ettevõttesiseseid andmekogumeid, samuti ettevõttesiseste aruandlustoodete ja analüüside liiki, nagu äristrateegia, turunduskavad, investeerimiskavad, turuteave ja konkurentide seire (nt ühe koondumise osalise ja tema peamiste konkurentide või koondumise eri osaliste toodete/teenuste ja väljatöötamisel olevate toodete võrdlus); konkurentide strateegia ja positsioon või SWOT-analüüsid (20)). |
| --- | --- |

5.6.

kirjeldus punktis 5.5 esitatud andmete kasutamisest tavapärase äritegevuse käigus. Eelkõige ja vajaduse korral kirjeldage eespool nimetatud andmete põhjal koostatud ettevõttesiseseid andmekogumeid, samuti ettevõttesiseste aruandlustoodete ja analüüside liiki, nagu äristrateegia, turunduskavad, investeerimiskavad, turuteave ja konkurentide seire (nt ühe koondumise osalise ja tema peamiste konkurentide või koondumise eri osaliste toodete/teenuste ja väljatöötamisel olevate toodete võrdlus); konkurentide strateegia ja positsioon või SWOT-analüüsid (20)).

6. JAGU

TURGUDE MÄÄRATLUSED

Asjaomaste tooteturgude ja geograafiliste turgudega määratakse kindlaks, millises ulatuses tuleb hinnata koondumise tulemusel tekkiva uue üksuse turuvõimu (21). Asjaomaste toote- ja geograafiliste turgude nimetamisel peavad teatise esitajad lisaks asjakohaseks peetavatele määratlustele esitama kõik asjaomaste määratluste võimalikud alternatiivsed variandid. Võimalike alternatiivsete toote- ja geograafiliste turgude määratluste esitamisel võib lähtuda komisjoni varasematest otsustest ja liidu kohtute otsustest, samuti (eelkõige juhul, kui puudub komisjoni pretsedent või kohtupraktika) sektoripõhistest aruannetest, turu-uuringutest ja teatise esitajate sisedokumentidest.

| 6.1. | Arutage kõiki võimalikke asjaomaste turgude määratlusi, kui kavandatav koondumine võib mõjutada turge. Selgitage, kuidas tuleks teatise esitajate arvates asjaomaseid toote- ja geograafilisi turge määratleda. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Võttes arvesse kõiki võimalikke asjaomaste turgude määratlusi, mida olete arutanud, nimetage kõik mõjutatavad turud (22) ja esitage kokkuvõtlik teave koondumise osaliste tegevuse kohta igal võimalikul asjaomasel turul. Lisage tabelile nii mitu rida, kui on vaja, et see hõlmaks kõiki arvesse võetud võimalikke turge:







  Mõjutatavate turgude kokkuvõte
  Horisontaalsed kattumised |
| --- | --- |
| Tooteturu määratlus | Geograafilise turu määratlus | Ühine turuosa
  [Märkige aasta]
  [Märkige näitaja] |
| | | |
| | | |

6.2.

Mõjutatavate turgude kokkuvõte

Horisontaalsed kattumised

Tooteturu määratlus

Geograafilise turu määratlus

Ühine turuosa

[Märkige aasta]

[Märkige näitaja]

| Mõjutatavate turgude kokkuvõte
  Vertikaalsuhted |
| --- |
| Eelnev turg | Järgnev turg |
| Tooteturu määratlus | Geograafilise turu määratlus | Ühine turuosa
  [Märkige aasta] [Märkige näitaja] | Tooteturu määratlus | Geograafilise turu määratlus | Ühine turuosa
  [Märkige aasta] [Märkige näitaja] |
| | | | | | |
| | | | | | |

Mõjutatavate turgude kokkuvõte

Vertikaalsuhted

Eelnev turg

Järgnev turg

Tooteturu määratlus

Geograafilise turu määratlus

Ühine turuosa

[Märkige aasta] [Märkige näitaja]

Tooteturu määratlus

Geograafilise turu määratlus

Ühine turuosa

[Märkige aasta] [Märkige näitaja]

| 6.3. | Kirjeldage kõikide võimalike alternatiivsete turgude määratluste puhul selliste turgude tootealast ja geograafilist ulatust (kui sellised turud hõlmavad kogu EMPd või osa sellest), kus teatatud koondumisel võib olla märkimisväärne mõju (v.a punktis 6.2 kindlaksmääratud mõjutatavad turud), näiteks kui:






  a) | mõne koondumise osalise turuosa on sellel turul suurem kui 25 % ja mõni teine koondumise osaline on seal potentsiaalne konkurent. Osalist võib käsitleda potentsiaalse konkurendina eelkõige juhul, kui ta kavatseb tulla turule või on teinud või järginud sellekohaseid plaane viimase kolme aasta jooksul; |
| --- | --- | --- |

6.3.

a)

mõne koondumise osalise turuosa on sellel turul suurem kui 25 % ja mõni teine koondumise osaline on seal potentsiaalne konkurent. Osalist võib käsitleda potentsiaalse konkurendina eelkõige juhul, kui ta kavatseb tulla turule või on teinud või järginud sellekohaseid plaane viimase kolme aasta jooksul;

| b) | mõni koondumise osaline tegutseb tooteturul, mis on selle tooteturuga vahetult seotud naaberturg, kus tegutseb mõni teine koondumise osaline, ning osaliste üksikud ja ühised turuosad ühel kõnealustest turgudest on vähemalt 30 %. Tooteturud on vahetult seotud naaberturud, kui tooted täiendavad üksteist (23) või kuuluvad tooterühma, mida tavalised ostavad samad kliendid samal lõppotstarbel (24). |
| --- | --- |

b)

mõni koondumise osaline tegutseb tooteturul, mis on selle tooteturuga vahetult seotud naaberturg, kus tegutseb mõni teine koondumise osaline, ning osaliste üksikud ja ühised turuosad ühel kõnealustest turgudest on vähemalt 30 %. Tooteturud on vahetult seotud naaberturud, kui tooted täiendavad üksteist (23) või kuuluvad tooterühma, mida tavalised ostavad samad kliendid samal lõppotstarbel (24).

Et komisjon saaks algusest peale kaaluda kavandatava koondumise konkurentsialast mõju 6. jaos kindlaksmääratud turgudel, palutakse teatise esitajatel esitada ühtlasi kõnealuste turgude kohta teavet käesoleva vormi CO 8.–10. jaos.

7. JAGU

TEAVE TURGUDE KOHTA, MIS KUULUVAD LIHTSUSTATUD KORDA KÄSITLEVA TEATISE PUNKTI 8 ALLA

Lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 8 alla kuuluvate turgude puhul tuleb põhimõtteliselt täita ainult 7. jagu. Kui aga esineb mõni lihtsustatud korda käsitleva teatise II jao C osas loetletud asjaoludest, siis paindlikkuse klauslit tavaliselt ei kohaldata
   (25)
  . Sellisel juhul tuleb täita käesoleva vormi 6., 8., 9. ja 10. jagu.

| 7.1. | Kõigi turgude puhul, mis kuuluvad lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 8 alla, valige allpool asjakohased lahtrid (26).











  ☐ | Kõigi võimalike turumääratluste alusel i) on osaliste ühine turuosa 20 % või suurem, aga siiski väiksem kui 25 % mis tahes asjaomasel turul, kus osaliste tegevus kattub, ja ii) ei esine ühtegi lihtsustatud korda käsitleva teatise II jao C osas kirjeldatud erandlikku asjaolu. |
| --- | --- | --- |

7.1.

☐

Kõigi võimalike turumääratluste alusel i) on osaliste ühine turuosa 20 % või suurem, aga siiski väiksem kui 25 % mis tahes asjaomasel turul, kus osaliste tegevus kattub, ja ii) ei esine ühtegi lihtsustatud korda käsitleva teatise II jao C osas kirjeldatud erandlikku asjaolu.

| ☐ | Kõigi võimalike turumääratluste alusel on osaliste ühine turuosa 20 % või suurem, aga siiski väiksem kui 25 % mis tahes asjaomasel turul, kus osaliste tegevus kattub, ja kuigi esineb üks või mitu lihtsustatud korda käsitleva teatise II jao C osas kirjeldatud erandlikku asjaolu, ei kaasne juhtumiga punktis 7.4 selgitatud põhjustel konkurentsiprobleeme. |
| --- | --- |

☐

Kõigi võimalike turumääratluste alusel on osaliste ühine turuosa 20 % või suurem, aga siiski väiksem kui 25 % mis tahes asjaomasel turul, kus osaliste tegevus kattub, ja kuigi esineb üks või mitu lihtsustatud korda käsitleva teatise II jao C osas kirjeldatud erandlikku asjaolu, ei kaasne juhtumiga punktis 7.4 selgitatud põhjustel konkurentsiprobleeme.

| ☐ | Ei esine ühtegi lihtsustatud korda käsitleva teatise II jao C osas kirjeldatud asjaoludest ning kõigi selliste koondumise osaliste individuaalsed või ühised turuosad, kes tegelevad äritegevusega turul, mis eelneb või järgneb turule, kus tegutseb mõni teine koondumise osaline (vertikaalsuhe), vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:






  ☐ | need on eelnevatel ja järgnevatel turgudel vähemalt 30 %, aga väiksemad kui 35 %; |
| --- | --- | --- |

☐

Ei esine ühtegi lihtsustatud korda käsitleva teatise II jao C osas kirjeldatud asjaoludest ning kõigi selliste koondumise osaliste individuaalsed või ühised turuosad, kes tegelevad äritegevusega turul, mis eelneb või järgneb turule, kus tegutseb mõni teine koondumise osaline (vertikaalsuhe), vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:

☐

need on eelnevatel ja järgnevatel turgudel vähemalt 30 %, aga väiksemad kui 35 %;

| ☐ | need on ühel turul väiksemad kui 50 %, samas kui kõigi koondumise osaliste individuaalsed ja ühised turuosad kõigil muudel vertikaalsetel turgudel on väiksemad kui 10 %. |
| --- | --- |

☐

need on ühel turul väiksemad kui 50 %, samas kui kõigi koondumise osaliste individuaalsed ja ühised turuosad kõigil muudel vertikaalsetel turgudel on väiksemad kui 10 %.

| ☐ | Esineb üks või mitu lihtsustatud korda käsitleva teatise II jao C osas kirjeldatud asjaoludest, juhtumiga ei kaasne punktis 7.4 selgitatud põhjustel konkurentsiprobleeme ning kõigi selliste koondumise osaliste individuaalsed või ühised turuosad, kes on vertikaalsuhetes, vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:






  ☐ | need on eelnevatel ja järgnevatel turgudel vähemalt 30 %, aga väiksemad kui 35 %; |
| --- | --- | --- |

☐

Esineb üks või mitu lihtsustatud korda käsitleva teatise II jao C osas kirjeldatud asjaoludest, juhtumiga ei kaasne punktis 7.4 selgitatud põhjustel konkurentsiprobleeme ning kõigi selliste koondumise osaliste individuaalsed või ühised turuosad, kes on vertikaalsuhetes, vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:

☐

need on eelnevatel ja järgnevatel turgudel vähemalt 30 %, aga väiksemad kui 35 %;

| ☐ | need on ühel turul väiksemad kui 50 %, samas kui kõigi koondumise osaliste individuaalsed ja ühised turuosad kõigil muudel vertikaalsetel turgudel on väiksemad kui 10 %. |
| --- | --- |

☐

need on ühel turul väiksemad kui 50 %, samas kui kõigi koondumise osaliste individuaalsed ja ühised turuosad kõigil muudel vertikaalsetel turgudel on väiksemad kui 10 %.

| 7.2. | Täitke allpool esitatud tabel, kui koondumisega kaasnevad horisontaalsed kattumised, mis kuuluvad lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 8 alla. Peaksite tabelit kordama nii mitu korda, kui on vaja, et hõlmata kõik arvesse võetud võimalikud turud:














  Horisontaalsed kattumised – turuosad |
| --- | --- |
| Pretsedendid (lisage viide asjakohastele punktidele) | Arvesse võetud võimalik tooteturg | Arvesse võetud võimalik geograafiline turg | Tarnija | Aasta X – 2 | Aasta X – 1 | Aasta X |
| Väärtus | Maht | Väärtus | Maht | Väärtus | Maht |
| | | | 1. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % |
| 2. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % |
| 3. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % |
| Kokku | % | % | % | % | % | % |
| 1. konkurent | Jätke täitmata | % | % |
| 2. konkurent | % | % |
| 3. konkurent | % | % |
| Muud | % | % |
| Kokku | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |
| Turu suurus | EUR | | EUR | | EUR | |
| Kirjeldage osaliste tegevust sellel turul: |
| Esitage siin täpsemad üksikasjad (eriti kui pretsedenti ei ole, peaksite esitama osaliste seisukohad tooteturu / geograafilise turu määratluse kohta): |
| Turuosa arvutamiseks kasutatud näitajad, allikad ja metoodika. Kui väärtus ja maht ei ole asjaomastel turgudel kõige tavalisemad turuosa arvutamise näitajad, peaksite esitama alternatiivsetel näitajatel põhinevad turuosad ja neid selgitama. |
| Esitage 1., 2. ja 3. konkurendi kontaktandmed ettenähtud vormingus. |

7.2.

Horisontaalsed kattumised – turuosad

Pretsedendid (lisage viide asjakohastele punktidele)

Arvesse võetud võimalik tooteturg

Arvesse võetud võimalik geograafiline turg

Tarnija

Aasta X – 2

Aasta X – 1

Aasta X

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

1. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

2. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

3. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

Kokku

%

%

%

%

%

%

1. konkurent

Jätke täitmata

%

%

2. konkurent

%

%

3. konkurent

%

%

Muud

%

%

Kokku

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

Turu suurus

EUR

EUR

EUR

Kirjeldage osaliste tegevust sellel turul:

Esitage siin täpsemad üksikasjad (eriti kui pretsedenti ei ole, peaksite esitama osaliste seisukohad tooteturu / geograafilise turu määratluse kohta):

Turuosa arvutamiseks kasutatud näitajad, allikad ja metoodika. Kui väärtus ja maht ei ole asjaomastel turgudel kõige tavalisemad turuosa arvutamise näitajad, peaksite esitama alternatiivsetel näitajatel põhinevad turuosad ja neid selgitama.

Esitage 1., 2. ja 3. konkurendi kontaktandmed ettenähtud vormingus.

| 7.3. | Täitke allpool esitatud tabel, kui koondumisega kaasnevad vertikaalsuhted, mis kuuluvad lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 8 alla. Peaksite tabelit kordama nii mitu korda, kui on vaja, et hõlmata kõik arvesse võetud võimalikud turud (27):














  Vertikaalsuhted – turuosad |
| --- | --- |
| EELNEV TURG |
| Pretsedendid (lisage viide asjakohastele punktidele) | Arvesse võetud võimalik tooteturg | Arvesse võetud võimalik geograafiline turg | Tarnija | Aasta X – 2 | Aasta X – 1 | Aasta X |
| Väärtus | Maht | Väärtus | Maht | Väärtus | Maht |
| | | | 1. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % |
| 2. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % |
| 3. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % |
| Kokku | % | % | % | % | % | % |
| 1. konkurent | Jätke täitmata | % | % |
| 2. konkurent | % | % |
| 3. konkurent | % | % |
| Muud | % | % |
| Kokku | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |
| Turu suurus | EUR | | EUR | | EUR | |
| Kirjeldage osaliste tegevust sellel turul: |
| Esitage siin täpsemad üksikasjad (eriti kui pretsedenti ei ole, peaksite esitama osaliste seisukohad tooteturu / geograafilise turu määratluse kohta): |
| Turuosa arvutamiseks kasutatud näitajad, allikad ja metoodika. Kui väärtus ja maht ei ole asjaomastel turgudel kõige tavalisemad turuosa arvutamise näitajad, peaksite esitama alternatiivsetel näitajatel põhinevad turuosad ja neid selgitama. |
| Esitage 1., 2. ja 3. konkurendi kontaktandmed ettenähtud vormingus. |
| JÄRGNEV TURG |
| Pretsedendid (lisage viide asjakohastele punktidele) | Arvesse võetud võimalik tooteturg | Arvesse võetud võimalik geograafiline turg | Tarnija | Aasta X – 2 | Aasta X – 1 | Aasta X |
| Väärtus | Maht | Väärtus | Maht | Väärtus | Maht |
| | | | 1. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % |
| 2. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % |
| 3. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % |
| Kokku | % | % | % | % | % | % |
| 1. konkurent | Jätke täitmata | % | % |
| 2. konkurent | % | % |
| 3. konkurent | % | % |
| Muud | % | % |
| Kokku | 100 % | 100 % |
| Turu suurus | EUR | | EUR | | EUR | |
| Kirjeldage osaliste tegevust sellel turul: |
| Esitage siin täpsemad üksikasjad (eriti kui pretsedenti ei ole, peaksite esitama osaliste seisukohad tooteturu / geograafilise turu määratluse kohta): |
| Turuosa arvutamiseks kasutatud näitajad, allikad ja metoodika. Kui väärtus ja maht ei ole asjaomastel turgudel kõige tavalisemad turuosa arvutamise näitajad, peaksite esitama alternatiivsetel näitajatel põhinevad turuosad ja neid selgitama. |
| Esitage 1., 2. ja 3. konkurendi kontaktandmed ettenähtud vormingus. |

7.3.

Vertikaalsuhted – turuosad

EELNEV TURG

Pretsedendid (lisage viide asjakohastele punktidele)

Arvesse võetud võimalik tooteturg

Arvesse võetud võimalik geograafiline turg

Tarnija

Aasta X – 2

Aasta X – 1

Aasta X

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

1. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

2. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

3. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

Kokku

%

%

%

%

%

%

1. konkurent

Jätke täitmata

%

%

2. konkurent

%

%

3. konkurent

%

%

Muud

%

%

Kokku

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

Turu suurus

EUR

EUR

EUR

Kirjeldage osaliste tegevust sellel turul:

Esitage siin täpsemad üksikasjad (eriti kui pretsedenti ei ole, peaksite esitama osaliste seisukohad tooteturu / geograafilise turu määratluse kohta):

Turuosa arvutamiseks kasutatud näitajad, allikad ja metoodika. Kui väärtus ja maht ei ole asjaomastel turgudel kõige tavalisemad turuosa arvutamise näitajad, peaksite esitama alternatiivsetel näitajatel põhinevad turuosad ja neid selgitama.

Esitage 1., 2. ja 3. konkurendi kontaktandmed ettenähtud vormingus.

JÄRGNEV TURG

Pretsedendid (lisage viide asjakohastele punktidele)

Arvesse võetud võimalik tooteturg

Arvesse võetud võimalik geograafiline turg

Tarnija

Aasta X – 2

Aasta X – 1

Aasta X

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

1. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

2. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

3. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

Kokku

%

%

%

%

%

%

1. konkurent

Jätke täitmata

%

%

2. konkurent

%

%

3. konkurent

%

%

Muud

%

%

Kokku

100 %

100 %

Turu suurus

EUR

EUR

EUR

Kirjeldage osaliste tegevust sellel turul:

Esitage siin täpsemad üksikasjad (eriti kui pretsedenti ei ole, peaksite esitama osaliste seisukohad tooteturu / geograafilise turu määratluse kohta):

Turuosa arvutamiseks kasutatud näitajad, allikad ja metoodika. Kui väärtus ja maht ei ole asjaomastel turgudel kõige tavalisemad turuosa arvutamise näitajad, peaksite esitama alternatiivsetel näitajatel põhinevad turuosad ja neid selgitama.

Esitage 1., 2. ja 3. konkurendi kontaktandmed ettenähtud vormingus.

| 7.4. | Tagatised ja erandid

  Esitage see teave punktides 7.2 ja 7.3 nimetatud turgude kohta (28).






  Mis tahes koondumise osalisel on märkimisväärne mittekontrolliv osalus (st üle 10 %) äriühingutes, mis tegutsevad mõne teise osalistega samal turul või vertikaalsetel turgudel, või kattuv juhatus sellise äriühingu omaga (nt omandaval äriühingul on sihtäriühinguga samal turul tegutsevas äriühingus mittekontrolliv osalus või ühised juhatuse liikmed). | ☐ | Jah |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.

Esitage see teave punktides 7.2 ja 7.3 nimetatud turgude kohta (28).

Mis tahes koondumise osalisel on märkimisväärne mittekontrolliv osalus (st üle 10 %) äriühingutes, mis tegutsevad mõne teise osalistega samal turul või vertikaalsetel turgudel, või kattuv juhatus sellise äriühingu omaga (nt omandaval äriühingul on sihtäriühinguga samal turul tegutsevas äriühingus mittekontrolliv osalus või ühised juhatuse liikmed).

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Ühel või mitmel osaliste konkurendil on märkimisväärne mittekontrolliv osalus (st üle 10 %) mis tahes asjaomases ettevõtjas.

Kui jah, siis:

märkige osalus protsentides:

märkige osalusega seotud õigused:

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Osalised tegutsevad vahetult seotud naaberturgudel ja ükskõik millise osalise turuosa on mis tahes võimaliku turumääratluse kohaselt ükskõik millisel neist turgudest 30 % või suurem.

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Ükskõik millisele turule jääb alles vähem kui kolm konkurenti, kelle turuosa on üle 5 %, ja sellega kaasnevad horisontaalsed kattumised või vertikaalsuhted mis tahes võimaliku turumääratluse alusel.

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Asjaomased turuosa künnised on tootmisvõimsuse seisukohast ületatud mis tahes võimaliku turumääratluse alusel (29).

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Osalised (või üks neist) on hiljuti sisenenud kattuvatele turgudele (st sisenenud turule viimase kolme aasta jooksul).

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Osalised on kattuvatel turgudel olulised innovaatorid.

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Osalised on viimase viie aasta jooksul toonud turule olulise väljatöötamisel oleva toote.

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Koondumine toob kaasa väljatöötamisel olevate projektide kattumise või väljatöötamisel olevate projektide ja turustatavate toodete kattumise.

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Üks osaline kavatseb laieneda tooteturgudel ja/või geograafilistel turgudel, kus teine koondumise osaline tegutseb või mis on vertikaalsuhtes turgudega, kus teine koondumise osaline tegeleb.

Selgitage selliste kavatsustega seotud tooteid või teenuseid ja nende turulelaskmise ajakava: [vaba tekst]

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Rohkem kui kahe tasandiga tootmisahelates on osaliste individuaalne või ühine turuosa väärtusahela mis tahes tasandil (väärtuse, mahu või tootmisvõimsuse seisukohast) vähemalt 30 %.

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Kui vastasite mõnele eespool esitatud küsimusele jaatavalt, selgitage, miks asjaomasel turul teie arvates ei teki konkurentsiprobleeme, ja esitage kõik asjakohased üksikasjad: [vaba tekst]

8. JAGU

TURUTEAVE

| 8.1. | Esitage iga mõjutatava turu puhul iga viimase kolme aasta kohta järgmine teave:






  8.1.1. | kõigi koondumise osaliste äritegevuse laad, tähtsamad tegutsevad tütarettevõtjad ja/või kaubamärgid, tootenimed ja/või tootemargid, mida igal kõnealusel turul kasutatakse; |
| --- | --- | --- |

8.1.

8.1.1.

kõigi koondumise osaliste äritegevuse laad, tähtsamad tegutsevad tütarettevõtjad ja/või kaubamärgid, tootenimed ja/või tootemargid, mida igal kõnealusel turul kasutatakse;

| 8.1.2. | hinnang turu kogusuuruse kohta müügiväärtusena (eurodes) ja müügimahuna (ühikutes) (30). Esitage arvutuste alus ja allikad ning võimaluse korral arvutusi kinnitavad dokumendid; |
| --- | --- |

8.1.2.

hinnang turu kogusuuruse kohta müügiväärtusena (eurodes) ja müügimahuna (ühikutes) (30). Esitage arvutuste alus ja allikad ning võimaluse korral arvutusi kinnitavad dokumendid;

| 8.1.3. | iga koondumise osalise puhul müügiväärtus ja müügimaht ning hinnang turuosa kohta; |
| --- | --- |

8.1.3.

iga koondumise osalise puhul müügiväärtus ja müügimaht ning hinnang turuosa kohta;

| 8.1.4. | hinnang kõikide nende konkurentide (sealhulgas importijate) turuosa väärtuse (ja võimaluse korral ka mahu) kohta, kellele kuulub vähemalt 5 % kõnealusest asjaomasest turust. Määrake kindlaks kõnealuste turuosade arvutamiseks kasutatud lähteandmed ja esitage võimaluse korral arvutust kinnitavad dokumendid; |
| --- | --- |

8.1.4.

hinnang kõikide nende konkurentide (sealhulgas importijate) turuosa väärtuse (ja võimaluse korral ka mahu) kohta, kellele kuulub vähemalt 5 % kõnealusest asjaomasest turust. Määrake kindlaks kõnealuste turuosade arvutamiseks kasutatud lähteandmed ja esitage võimaluse korral arvutust kinnitavad dokumendid;

| 8.1.5. | hinnang kogu tootmisvõimsuse kohta asjaomastel turgudel. Märkige, milline on viimase kolme aasta jooksul olnud iga koondumise osalise osatähtsus selles tootmisvõimsuses ning kui suur on olnud nende vastav tootmisvõimsuse rakendusaste. Määrake vajaduse korral kindlaks kõigi koondumise osaliste tootmisrajatiste asukoht ja võimsus mõjutatavatel turgudel; |
| --- | --- |

8.1.5.

hinnang kogu tootmisvõimsuse kohta asjaomastel turgudel. Märkige, milline on viimase kolme aasta jooksul olnud iga koondumise osalise osatähtsus selles tootmisvõimsuses ning kui suur on olnud nende vastav tootmisvõimsuse rakendusaste. Määrake vajaduse korral kindlaks kõigi koondumise osaliste tootmisrajatiste asukoht ja võimsus mõjutatavatel turgudel;

| 8.1.6. | teave osaliste ja nende konkurentide väljatöötamisel olevate toodete kohta (sealhulgas nende arendusetapp ning prognoos koondumise osaliste kavandatava müügi ja turuosade kohta järgmise kolme kuni viie aasta jooksul). |
| --- | --- |

8.1.6.

teave osaliste ja nende konkurentide väljatöötamisel olevate toodete kohta (sealhulgas nende arendusetapp ning prognoos koondumise osaliste kavandatava müügi ja turuosade kohta järgmise kolme kuni viie aasta jooksul).

Teave väljatöötamisel olevate toodete horisontaalsete kattumiste ja vertikaalsuhete kohta

| 8.2. | Kui esineb horisontaalne kattumine või vertikaalsuhe, mis hõlmab i) ühe või mitme koondumise osalise üht või mitut turustatavat toodet ja teiste koondumise osaliste üht või mitut väljatöötamisel olevat toodet (31) või ii) koondumise osalistel väljatöötamisel olevaid tooteid, peaksite esitama iga võimaliku asjaomase toote- ja geograafilise turu määratluse kohta teabe, mis on kindlaks määratud järgmistes tabelites:















  Väljatöötamisel olevate toodetega seotud horisontaalsed kattumised |
| --- | --- |
| Pretsedendid (lisage viide asjakohastele punktidele) | Arvesse võetud võimalik tooteturg | Arvesse võetud võimalik geograafiline turg | Tarnija | Aasta X – 2 (32) | Aasta X – 1 | Aasta X | Väljatöötamisel olevad tooted (33)

  (esitage nimetus) |
| Väärtus | Maht | Väärtus | Maht | Väärtus | Maht |
| | | | 1. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % | |
| 2. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % | |
| 3. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % | |
| Kokku | % | % | % | % | % | % | |
| 1. konkurent | % | % | % | % | % | % | |
| 2. konkurent | % | % | % | % | % | % | |
| 3. konkurent | % | % | % | % | % | % | |
| Muud | % | % | % | % | % | % | |
| Kokku | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | Jätke täitmata |
| Turu suurus | EUR | | EUR | | EUR | |
| Kirjeldage osaliste tegevust sellel turul: |
| Esitage siin täpsemad üksikasjad (eriti kui pretsedenti ei ole, peaksite esitama osaliste seisukohad tooteturu / geograafilise turu määratluse kohta): |
| Turuosa arvutamiseks kasutatud näitajad, allikad ja metoodika. Kui väärtus ja maht ei ole asjaomastel turgudel kõige tavalisemad turuosa arvutamise näitajad, peaksite esitama alternatiivsetel näitajatel põhinevad turuosad ja neid selgitama. |
| Esitage teave osaliste ja nende konkurentide väljatöötamisel olevate toodete kohta (sealhulgas nende arendusetapp ning prognoos koondumise osaliste kavandatava müügi ja turuosade kohta järgmise kolme kuni viie aasta jooksul). |
| Esitage 1., 2. ja 3. konkurendi kontaktandmed ettenähtud vormingus. |

8.2.

Väljatöötamisel olevate toodetega seotud horisontaalsed kattumised

Pretsedendid (lisage viide asjakohastele punktidele)

Arvesse võetud võimalik tooteturg

Arvesse võetud võimalik geograafiline turg

Tarnija

Aasta X – 2 (32)

Aasta X – 1

Aasta X

Väljatöötamisel olevad tooted (33)

(esitage nimetus)

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

1. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

2. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

3. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

Kokku

%

%

%

%

%

%

1. konkurent

%

%

%

%

%

%

2. konkurent

%

%

%

%

%

%

3. konkurent

%

%

%

%

%

%

Muud

%

%

%

%

%

%

Kokku

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

Jätke täitmata

Turu suurus

EUR

EUR

EUR

Kirjeldage osaliste tegevust sellel turul:

Esitage siin täpsemad üksikasjad (eriti kui pretsedenti ei ole, peaksite esitama osaliste seisukohad tooteturu / geograafilise turu määratluse kohta):

Turuosa arvutamiseks kasutatud näitajad, allikad ja metoodika. Kui väärtus ja maht ei ole asjaomastel turgudel kõige tavalisemad turuosa arvutamise näitajad, peaksite esitama alternatiivsetel näitajatel põhinevad turuosad ja neid selgitama.

Esitage teave osaliste ja nende konkurentide väljatöötamisel olevate toodete kohta (sealhulgas nende arendusetapp ning prognoos koondumise osaliste kavandatava müügi ja turuosade kohta järgmise kolme kuni viie aasta jooksul).

Esitage 1., 2. ja 3. konkurendi kontaktandmed ettenähtud vormingus.

| Väljatöötamisel olevate toodetega seotud vertikaalsuhted |
| --- |
| EELNEV TURG |
| Pretsedendid (lisage viide asjakohastele punktidele) | Arvesse võetud võimalik tooteturg | Arvesse võetud võimalik geograafiline turg | Tarnija | Aasta X – 2 (34) | Aasta X – 1 | Aasta X | Väljatöötamisel olevad tooted (esitage nimetus) (35) |
| Väärtus | Maht | Väärtus | Maht | Väärtus | Maht |
| | | | 1. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % | |
| 2. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % | |
| 3. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % | |
| Kokku | % | % | % | % | % | % | |
| 1. konkurent | % | % | % | % | % | % | |
| 2. konkurent | % | % | % | % | % | % | |
| 3. konkurent | % | % | % | % | % | % | |
| Muud | % | % | % | % | % | % | |
| Kokku | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | Jätke täitmata |
| Turu suurus | EUR | | EUR | | EUR | |
| Kirjeldage osaliste tegevust sellel turul: |
| Esitage siin täpsemad üksikasjad (eriti kui pretsedenti ei ole, peaksite esitama osaliste seisukohad tooteturu / geograafilise turu määratluse kohta): |
| Turuosa arvutamiseks kasutatud näitajad, allikad ja metoodika. Kui väärtus ja maht ei ole asjaomastel turgudel kõige tavalisemad turuosa arvutamise näitajad, peaksite esitama alternatiivsetel näitajatel põhinevad turuosad ja neid selgitama. |
| Esitage teave osaliste ja nende konkurentide väljatöötamisel olevate toodete kohta (sealhulgas nende arendusetapp ning prognoos koondumise osaliste kavandatava müügi ja turuosade kohta järgmise kolme kuni viie aasta jooksul). |
| Esitage 1., 2. ja 3. konkurendi kontaktandmed ettenähtud vormingus. |
| JÄRGNEV TURG |
| Pretsedendid (lisage viide asjakohastele punktidele) | Arvesse võetud võimalik tooteturg | Arvesse võetud võimalik geograafiline turg | Tarnija | Aasta X – 2 (36) | Aasta X – 1 | Aasta X | Väljatöötamisel olevad tooted
  (esitage nimetus) (37) |
| Väärtus | Maht | Väärtus | Maht | Väärtus | Maht |
| | | | 1. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % | |
| 2. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % | |
| 3. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % | |
| Kokku | % | % | % | % | % | % | |
| 1. konkurent | % | % | % | % | % | % | |
| 2. konkurent | % | % | % | % | % | % | |
| 3. konkurent | % | % | % | % | % | % | |
| Muud | % | % | % | % | % | % | |
| Kokku | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | Jätke täitmata |
| Turu suurus | EUR | | EUR | | EUR | |
| Kirjeldage osaliste tegevust sellel turul: |
| Esitage siin täpsemad üksikasjad (eriti kui pretsedenti ei ole, peaksite esitama osaliste seisukohad tooteturu / geograafilise turu määratluse kohta): |
| Turuosa arvutamiseks kasutatud näitajad, allikad ja metoodika. Kui väärtus ja maht ei ole asjaomastel turgudel kõige tavalisemad turuosa arvutamise näitajad, peaksite esitama alternatiivsetel näitajatel põhinevad turuosad ja neid selgitama. |
| Esitage teave osaliste ja nende konkurentide väljatöötamisel olevate toodete kohta (sealhulgas nende arendusetapp ning prognoos koondumise osaliste kavandatava müügi ja turuosade kohta järgmise kolme kuni viie aasta jooksul). |
| Esitage 1., 2. ja 3. konkurendi kontaktandmed ettenähtud vormingus. |

Väljatöötamisel olevate toodetega seotud vertikaalsuhted

EELNEV TURG

Pretsedendid (lisage viide asjakohastele punktidele)

Arvesse võetud võimalik tooteturg

Arvesse võetud võimalik geograafiline turg

Tarnija

Aasta X – 2 (34)

Aasta X – 1

Aasta X

Väljatöötamisel olevad tooted (esitage nimetus) (35)

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

1. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

2. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

3. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

Kokku

%

%

%

%

%

%

1. konkurent

%

%

%

%

%

%

2. konkurent

%

%

%

%

%

%

3. konkurent

%

%

%

%

%

%

Muud

%

%

%

%

%

%

Kokku

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

Jätke täitmata

Turu suurus

EUR

EUR

EUR

Kirjeldage osaliste tegevust sellel turul:

Esitage siin täpsemad üksikasjad (eriti kui pretsedenti ei ole, peaksite esitama osaliste seisukohad tooteturu / geograafilise turu määratluse kohta):

Turuosa arvutamiseks kasutatud näitajad, allikad ja metoodika. Kui väärtus ja maht ei ole asjaomastel turgudel kõige tavalisemad turuosa arvutamise näitajad, peaksite esitama alternatiivsetel näitajatel põhinevad turuosad ja neid selgitama.

Esitage teave osaliste ja nende konkurentide väljatöötamisel olevate toodete kohta (sealhulgas nende arendusetapp ning prognoos koondumise osaliste kavandatava müügi ja turuosade kohta järgmise kolme kuni viie aasta jooksul).

Esitage 1., 2. ja 3. konkurendi kontaktandmed ettenähtud vormingus.

JÄRGNEV TURG

Pretsedendid (lisage viide asjakohastele punktidele)

Arvesse võetud võimalik tooteturg

Arvesse võetud võimalik geograafiline turg

Tarnija

Aasta X – 2 (36)

Aasta X – 1

Aasta X

Väljatöötamisel olevad tooted

(esitage nimetus) (37)

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

1. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

2. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

3. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

Kokku

%

%

%

%

%

%

1. konkurent

%

%

%

%

%

%

2. konkurent

%

%

%

%

%

%

3. konkurent

%

%

%

%

%

%

Muud

%

%

%

%

%

%

Kokku

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

Jätke täitmata

Turu suurus

EUR

EUR

EUR

Kirjeldage osaliste tegevust sellel turul:

Esitage siin täpsemad üksikasjad (eriti kui pretsedenti ei ole, peaksite esitama osaliste seisukohad tooteturu / geograafilise turu määratluse kohta):

Turuosa arvutamiseks kasutatud näitajad, allikad ja metoodika. Kui väärtus ja maht ei ole asjaomastel turgudel kõige tavalisemad turuosa arvutamise näitajad, peaksite esitama alternatiivsetel näitajatel põhinevad turuosad ja neid selgitama.

Esitage teave osaliste ja nende konkurentide väljatöötamisel olevate toodete kohta (sealhulgas nende arendusetapp ning prognoos koondumise osaliste kavandatava müügi ja turuosade kohta järgmise kolme kuni viie aasta jooksul).

Esitage 1., 2. ja 3. konkurendi kontaktandmed ettenähtud vormingus.

9. JAGU

PAKKUMISE STRUKTUUR

| 9.1. | Esitage iga mõjutatava turu pakkumise struktuuri lühiselgitus. Täpsustage eelkõige järgmist:






  a) | kuidas need turud toimivad; |
| --- | --- | --- |

9.1.

a)

kuidas need turud toimivad;

| b) | mil viisil koondumise osalised ja nende tähtsaimad konkurendid toodavad ja müüvad tooteid ja/või teenuseid (näiteks kas koondumise osalised ja nende tähtsaimad konkurendid toodavad ja müüvad kohalikul tasandil); |
| --- | --- |

b)

mil viisil koondumise osalised ja nende tähtsaimad konkurendid toodavad ja müüvad tooteid ja/või teenuseid (näiteks kas koondumise osalised ja nende tähtsaimad konkurendid toodavad ja müüvad kohalikul tasandil);

| c) | mil viisil koondumise osalised hinnastavad tooteid ja/või teenuseid; |
| --- | --- |

c)

mil viisil koondumise osalised hinnastavad tooteid ja/või teenuseid;

| d) | milline on iga koondumise osalise vertikaalse integratsiooni laad ja ulatus võrreldes nende tähtsaimate konkurentidega. |
| --- | --- |

d)

milline on iga koondumise osalise vertikaalse integratsiooni laad ja ulatus võrreldes nende tähtsaimate konkurentidega.

Nõudluse struktuur

| 9.2. | Esitage iga mõjutatava turu nõudluse struktuuri lühiselgitus, täpsustades eelkõige järgmist:






  a) | turu faasid näiteks tekkimise, laienemise, küpsuse ja kahanemise alusel ning nõudluse kasvutempo prognoos; |
| --- | --- | --- |

9.2.

a)

turu faasid näiteks tekkimise, laienemise, küpsuse ja kahanemise alusel ning nõudluse kasvutempo prognoos;

| b) | kliendieelistuste tähtsus näiteks kaubamärgilojaalsuse, müügieelsete ja -järgsete teenuste osutamise, täieliku tootevaliku pakkumise või võrguefekti seisukohast; |
| --- | --- |

b)

kliendieelistuste tähtsus näiteks kaubamärgilojaalsuse, müügieelsete ja -järgsete teenuste osutamise, täieliku tootevaliku pakkumise või võrguefekti seisukohast;

| c) | klientide üleminekukulude osatähtsus (aja ja kulutuste seisukohast) ühe tarnija teise vastu väljavahetamisel järgmise puhul:






  i) | olemasolevad tooted; |
| --- | --- | --- |

c)

klientide üleminekukulude osatähtsus (aja ja kulutuste seisukohast) ühe tarnija teise vastu väljavahetamisel järgmise puhul:

i)

olemasolevad tooted;

| ii) | olemasolevaid tooteid väljavahetavad uued tooted (sh kliendilepingute tavapärane kestus); |
| --- | --- |

ii)

olemasolevaid tooteid väljavahetavad uued tooted (sh kliendilepingute tavapärane kestus);

| d) | mil määral kliendid on koondunud või hajutatud; |
| --- | --- |

d)

mil määral kliendid on koondunud või hajutatud;

| e) | mil viisil kliendid ostavad kõnealuseid tooteid või teenuseid, eelkõige kas nad kasutavad selliseid hankemeetodeid nagu konkursikutsed ja pakkumismenetlused. |
| --- | --- |

e)

mil viisil kliendid ostavad kõnealuseid tooteid või teenuseid, eelkõige kas nad kasutavad selliseid hankemeetodeid nagu konkursikutsed ja pakkumismenetlused.

10. JAGU

TOODETE DIFERENTSEERITUS JA KONKURENTSI TIHEDUS

| 10.1. | Selgitage lühidalt toodete diferentseeritust igal mõjutataval turul, täpsustades eelkõige järgmist:






  a) | toodete diferentseerituse roll ja tähtsus seoses kvaliteedi („vertikaalne diferentseeritus“) ja toote muude omadustega („horisontaalne“ ja „ruumiline diferentseeritus“); |
| --- | --- | --- |

10.1.

a)

toodete diferentseerituse roll ja tähtsus seoses kvaliteedi („vertikaalne diferentseeritus“) ja toote muude omadustega („horisontaalne“ ja „ruumiline diferentseeritus“);

| b) | klientide jaotamine eri rühmadesse koos iga rühma „tüüpilise kliendi“ kirjeldusega; |
| --- | --- |

b)

klientide jaotamine eri rühmadesse koos iga rühma „tüüpilise kliendi“ kirjeldusega;

| c) | horisontaalsete kattumiste puhul koondumise osaliste vaheline konkurents üldiselt, samuti koondumise osaliste toodete vahelise asendatavuse tase, sealhulgas iga punktis b kindlaks määratud kliendirühma ja „tüüpilise kliendi“ puhul. |
| --- | --- |

c)

horisontaalsete kattumiste puhul koondumise osaliste vaheline konkurents üldiselt, samuti koondumise osaliste toodete vahelise asendatavuse tase, sealhulgas iga punktis b kindlaks määratud kliendirühma ja „tüüpilise kliendi“ puhul.

Turustussüsteemid ja teenindusvõrgud

| 10.2. | Kirjeldage lühidalt:






  a) | turul valitsevas seisundis olevaid turustussüsteeme ja nende tähtsust ning seda, mil määral tegelevad turustamisega kolmandad isikud ja/või osalistega samasse kontserni kuuluvad ettevõtjad, samuti ainuõiguslike turustuskokkulepete ja muud liiki pikaajaliste lepingute tähtsust; |
| --- | --- | --- |

10.2.

a)

turul valitsevas seisundis olevaid turustussüsteeme ja nende tähtsust ning seda, mil määral tegelevad turustamisega kolmandad isikud ja/või osalistega samasse kontserni kuuluvad ettevõtjad, samuti ainuõiguslike turustuskokkulepete ja muud liiki pikaajaliste lepingute tähtsust;

| b) | valitsevas seisundis olevaid teenindusvõrke (näiteks hooldust ja remonti) ning nende tähtsust kõnealustel turgudel. Kui suures ulatuses osutavad kõnealuseid teenuseid kolmandad isikud ja/või ettevõtjad, kes kuuluvad osalistega samasse kontserni? |
| --- | --- |

b)

valitsevas seisundis olevaid teenindusvõrke (näiteks hooldust ja remonti) ning nende tähtsust kõnealustel turgudel. Kui suures ulatuses osutavad kõnealuseid teenuseid kolmandad isikud ja/või ettevõtjad, kes kuuluvad osalistega samasse kontserni?

Turule sisenemine ja turult lahkumine

| 10.3. | Märkige, kas viimase viie aasta jooksul on toimunud olulist sisenemist mõjutatavatele turgudele. Kui jah, siis nimetage turuletulijad ja esitage iga sellise turuletulija praegune hinnanguline turuosa. |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | Märkige, kas teie arvates on olemas ettevõtjaid (kaasa arvatud need, kes praegu tegutsevad ainult ELi- ja EMP-välistel turgudel), kes võiksid siseneda mõjutatavatele turgudele. Kui jah, siis selgitage, miks selline turule sisenemine on tõenäoline ja prognoosige selle tõenäolist toimumise aega. |
| --- | --- |

10.4.

| 10.5. | Kirjeldage lühidalt peamisi tegureid, mis mõjutavad sisenemist igale mõjutatavale turule, ning vaadelge seda nii geograafilisest kui ka toote seisukohast. Seejuures peaksite võtma vajaduse korral arvesse:






  a) | turule sisenemise kogukulu (teadus- ja arendustegevus, tootmine, turustussüsteemide sisseseadmine, müügiedendus, reklaam, teenindus jne), mis oleks olulisel elujõulisel konkurendil, ning tema turuosa; |
| --- | --- | --- |

10.5.

a)

turule sisenemise kogukulu (teadus- ja arendustegevus, tootmine, turustussüsteemide sisseseadmine, müügiedendus, reklaam, teenindus jne), mis oleks olulisel elujõulisel konkurendil, ning tema turuosa;

| b) | õiguslikke või regulatiivseid turule sisenemise tõkkeid, nagu valitsuse tegevusluba või mis tahes vormis normid; |
| --- | --- |

b)

õiguslikke või regulatiivseid turule sisenemise tõkkeid, nagu valitsuse tegevusluba või mis tahes vormis normid;

| c) | klientidele juurdepääsu tõkkeid, näiteks toote sertifitseerimismenetlusest tulenevaid takistusi, maine tähtsust või tõendeid varasema tegevuse kohta; |
| --- | --- |

c)

klientidele juurdepääsu tõkkeid, näiteks toote sertifitseerimismenetlusest tulenevaid takistusi, maine tähtsust või tõendeid varasema tegevuse kohta;

| d) | vajadust ja võimalust saada kõnealustel turgudel juurdepääs patentidele, oskusteabele ja muudele intellektuaalomandi õigustele; |
| --- | --- |

d)

vajadust ja võimalust saada kõnealustel turgudel juurdepääs patentidele, oskusteabele ja muudele intellektuaalomandi õigustele;

| e) | seda, kui suures ulatuses on koondumise osalised kõnealustel turgudel patentide, oskusteabe ja muude õiguste omanikud, litsentsiandjad või litsentsisaajad; |
| --- | --- |

e)

seda, kui suures ulatuses on koondumise osalised kõnealustel turgudel patentide, oskusteabe ja muude õiguste omanikud, litsentsiandjad või litsentsisaajad;

| f) | mastaabi- ja mitmekülgsussäästu ning võrguefekti tähtsust toodete valmistamisel ja/või teenuste väljatöötamisel või toodete ja/või teenuste turustamisel mõjutatavatel turgudel; |
| --- | --- |

f)

mastaabi- ja mitmekülgsussäästu ning võrguefekti tähtsust toodete valmistamisel ja/või teenuste väljatöötamisel või toodete ja/või teenuste turustamisel mõjutatavatel turgudel;

| g) | juurdepääsu tarneallikatele, näiteks tooraine kättesaadavust, ja vajalikku taristut. |
| --- | --- |

g)

juurdepääsu tarneallikatele, näiteks tooraine kättesaadavust, ja vajalikku taristut.

| 10.6. | Selgitage, kas mõnel koondumise osalisel või konkurendil on väljatöötamisel olevaid tooteid (38) või kavatsusi suurendada tootmis- või müügivõimsust mõjutatavatel turgudel. Kui jah, siis prognoosige koondumise osaliste müüki ja turuosi järgmisel kolmel kuni viiel aastal. |
| --- | --- |

10.6.

| 10.7. | Märkige, kas viimase viie aasta jooksul on lahkutud mõjutatavatelt turgudelt. Kui jah, siis nimetage turult lahkunud ettevõtja ja tema hinnanguline turuosa lahkumisele eelnenud aastal. |
| --- | --- |

10.7.

Teadus- ja arendustegevus

| 10.8. | Kirjeldage teadus- ja arendustegevuse tähtsust ettevõtjate pikaajalise konkurentsivõime tagamiseks mõjutatavatel turgudel. Kirjeldage koondumise osaliste elluviidava teadus- ja arendustegevuse laadi mõjutatavatel turgudel. Seejuures peaksite võtma võimaluse korral arvesse:






  a) | teadus- ja arendustegevuse suundumusi ja intensiivsust kõnealustel turgudel ning koondumise osaliste puhul. Teadus- ja arendustegevuse intensiivsust võib näitlikustada kulutustega teadus- ja arendustegevusele; teadus- ja arendustegevusega hõivatud töötajate arvu (täistööajale taandatud töötajate arvuna); teadus- ja arendusrajatiste arvu ja tähtsust või viimase kolme aasta jooksul esitatud patenditaotluste arvu; |
| --- | --- | --- |

10.8.

a)

teadus- ja arendustegevuse suundumusi ja intensiivsust kõnealustel turgudel ning koondumise osaliste puhul. Teadus- ja arendustegevuse intensiivsust võib näitlikustada kulutustega teadus- ja arendustegevusele; teadus- ja arendustegevusega hõivatud töötajate arvu (täistööajale taandatud töötajate arvuna); teadus- ja arendusrajatiste arvu ja tähtsust või viimase kolme aasta jooksul esitatud patenditaotluste arvu;

| b) | tehnoloogilist arengut kõnealustel turgudel asjakohase ajavahemiku jooksul (kaasa arvatud uute toodete ja/või teenuste kasutuselevõtu sagedus ning toodete ja/või teenuste, tootmisprotsesside, turustussüsteemide areng); |
| --- | --- |

b)

tehnoloogilist arengut kõnealustel turgudel asjakohase ajavahemiku jooksul (kaasa arvatud uute toodete ja/või teenuste kasutuselevõtu sagedus ning toodete ja/või teenuste, tootmisprotsesside, turustussüsteemide areng);

| c) | koondumise osaliste teadustegevuse kavandamist ja prioriteete kolmel järgmisel aastal. |
| --- | --- |

c)

koondumise osaliste teadustegevuse kavandamist ja prioriteete kolmel järgmisel aastal.

Kontaktandmed

| 10.9. | Esitage juriidilise osakonna juhataja (või mõne teise samasuguste teenistusülesannetega isiku ning sellise isiku puudumise korral tegevjuhi) nimi, aadress, telefoninumber ja e-posti aadress järgmiste puhul (39):






  a) | punktis 8.1.4 nimetatud konkurendid; |
| --- | --- | --- |

10.9.

a)

punktis 8.1.4 nimetatud konkurendid;

| b) | iga osalise kümme suurimat klienti igal mõjutataval turul; |
| --- | --- |

b)

iga osalise kümme suurimat klienti igal mõjutataval turul;

| c) | punktis 10.3 nimetatud uued turuletulijad ning |
| --- | --- |

c)

punktis 10.3 nimetatud uued turuletulijad ning

| d) | punktis 10.4 nimetatud potentsiaalsed turuletulijad. |
| --- | --- |

d)

punktis 10.4 nimetatud potentsiaalsed turuletulijad.

Kontaktandmete esitamiseks tuleb kasutada komisjoni vormi, mis on avaldatud konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil.

| 10.10. | Esitage peamiste koondumises osalistest ametiühingute ja/või töötajate ühenduste ühe või mitme esindaja nimi, aadress, telefoninumber ja e-posti aadress. Kontaktandmete esitamiseks tuleb kasutada komisjoni vormi, mis on avaldatud konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil. |
| --- | --- |

10.10.

11. JAGU

TÕHUSUS

Kui te soovite, et komisjon kaaluks algusest peale, (40) kas tänu koondumisele saavutatud tõhususe suurenemisega uue üksuse suutlikkus tõenäoliselt paraneb ja teda stimuleeritakse tegutsema tarbijate huvides konkurentsi soodustavalt, kirjeldage tõhusust (sealhulgas kulude kokkuhoidu, uute toodete juurutamist ja teenuse või toote parandamist), mida osalised kavandatavast koondumisest mis tahes asjaomase toote puhul eeldavad, ning esitage sellekohased täiendavad dokumendid (41).

Tõhususe väidetava suurenemise kohta esitage järgmine teave:

| a) | üksikasjalik selgitus, kuidas kavandatav koondumine võimaldaks uuel üksusel tõhusust suurendada. Täpsustage samme, mida osalised kavatsevad tõhususe suurendamiseks astuda, tõhususe saavutamisega seotud riske ning selleks vajaminevat aega ja kulusid; |
| --- | --- |

a)

üksikasjalik selgitus, kuidas kavandatav koondumine võimaldaks uuel üksusel tõhusust suurendada. Täpsustage samme, mida osalised kavatsevad tõhususe suurendamiseks astuda, tõhususe saavutamisega seotud riske ning selleks vajaminevat aega ja kulusid;

| b) | võimaluse korral tõhususe kvantitatiivne suurenemine ja selle arvutamise üksikasjalik selgitus. Vajaduse korral prognoosige ka uue toote juurutamise või kvaliteedi parandamisega seotud tõhususe suurenemise osatähtsust. Kulude kokkuhoiuga seotud tõhususe suurenemise puhul märkige eraldi ühekordsete püsikulude kokkuhoid, korduvate püsikulude kokkuhoid ja muutuvkulude kokkuhoid (eurodes ühiku kohta ja eurodes aasta kohta); |
| --- | --- |

b)

võimaluse korral tõhususe kvantitatiivne suurenemine ja selle arvutamise üksikasjalik selgitus. Vajaduse korral prognoosige ka uue toote juurutamise või kvaliteedi parandamisega seotud tõhususe suurenemise osatähtsust. Kulude kokkuhoiuga seotud tõhususe suurenemise puhul märkige eraldi ühekordsete püsikulude kokkuhoid, korduvate püsikulude kokkuhoid ja muutuvkulude kokkuhoid (eurodes ühiku kohta ja eurodes aasta kohta);

| c) | märkida kuivõrd kliendid tõenäoliselt saavad tõhususe suurenemisest kasu, ja üksikasjalik selgitus, kuidas sellisele järeldusele jõuti; |
| --- | --- |

c)

märkida kuivõrd kliendid tõenäoliselt saavad tõhususe suurenemisest kasu, ja üksikasjalik selgitus, kuidas sellisele järeldusele jõuti;

| d) | põhjus, miks osaline või osalised ei suudaks suurendada tõhusust samal määral muul viisil kui kavandatava koondumisega ega viisil, millega tõenäoliselt ei kaasne konkurentsiprobleeme. |
| --- | --- |

d)

põhjus, miks osaline või osalised ei suudaks suurendada tõhusust samal määral muul viisil kui kavandatava koondumisega ega viisil, millega tõenäoliselt ei kaasne konkurentsiprobleeme.

12. JAGU

ÜHISETTEVÕTTE MÕJU KOOSTÖÖLE

Ühisettevõtte korral vastake ühinemismääruse artikli 2 lõike 4 kohaldamiseks alljärgnevatele küsimustele.

| a) | Kas kaks või enam emaettevõtjat jätkavad olulisel määral tegevust samal turul kui ühisettevõte või ühisettevõtte turule eelneval või järgneval või sellega vahetult seotud naaberturul?
  Kui vastus on jaatav, siis esitage iga kõnealuse turu kohta järgmised andmed:






  i) | iga emaettevõtja käive eelmisel majandusaastal; |
| --- | --- | --- |

a)

Kas kaks või enam emaettevõtjat jätkavad olulisel määral tegevust samal turul kui ühisettevõte või ühisettevõtte turule eelneval või järgneval või sellega vahetult seotud naaberturul?

Kui vastus on jaatav, siis esitage iga kõnealuse turu kohta järgmised andmed:

i)

iga emaettevõtja käive eelmisel majandusaastal;

| ii) | ühisettevõtte tegevuse majanduslik tähtsus selle käibe seisukohalt; |
| --- | --- |

ii)

ühisettevõtte tegevuse majanduslik tähtsus selle käibe seisukohalt;

| iii) | iga emaettevõtja turuosa. |
| --- | --- |

iii)

iga emaettevõtja turuosa.

| b) | Kui vastus punktile a on jaatav ning teie arvates ei vii ühisettevõtte loomine sõltumatute ettevõtjate tegevuse kooskõlastamiseni, mis piirab konkurentsi ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 1 või vajaduse korral EMP lepingu (42) vastavate sätete tähenduses, põhjendage oma seisukohta. |
| --- | --- |

b)

Kui vastus punktile a on jaatav ning teie arvates ei vii ühisettevõtte loomine sõltumatute ettevõtjate tegevuse kooskõlastamiseni, mis piirab konkurentsi ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 1 või vajaduse korral EMP lepingu (42) vastavate sätete tähenduses, põhjendage oma seisukohta.

| c) | Kui olete seisukohal, et kohaldatavad on ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 tingimused ja vajaduse korral EMP lepingu (43) vastavad sätted, siis põhjendage oma seisukohta olenemata punktidele a ja b antud vastustest ning selleks, et komisjonil oleks võimalik juhtumit terviklikult hinnata. ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaselt võib artikli 101 lõike 1 sätted kuulutada kohaldamatuks, kui toiminguga:






  i) | aidatakse parandada kaupade tootmist või turustamist või edendada tehnilist või majanduslikku progressi; |
| --- | --- | --- |

c)

Kui olete seisukohal, et kohaldatavad on ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 tingimused ja vajaduse korral EMP lepingu (43) vastavad sätted, siis põhjendage oma seisukohta olenemata punktidele a ja b antud vastustest ning selleks, et komisjonil oleks võimalik juhtumit terviklikult hinnata. ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaselt võib artikli 101 lõike 1 sätted kuulutada kohaldamatuks, kui toiminguga:

i)

aidatakse parandada kaupade tootmist või turustamist või edendada tehnilist või majanduslikku progressi;

| ii) | võimaldatakse tarbijatel saada sellest tulenevast kasust õiglane osa; |
| --- | --- |

ii)

võimaldatakse tarbijatel saada sellest tulenevast kasust õiglane osa;

| iii) | ei kehtestata asjassepuutuvatele ettevõtjatele piiranguid, mis ei ole nimetatud eesmärkide saavutamiseks hädavajalikud, ning |
| --- | --- |

iii)

ei kehtestata asjassepuutuvatele ettevõtjatele piiranguid, mis ei ole nimetatud eesmärkide saavutamiseks hädavajalikud, ning

| iv) | ei anta sellistele ettevõtjatele võimalust kõrvaldada konkurentsi kõnesolevate toodete olulise osa suhtes. |
| --- | --- |

iv)

ei anta sellistele ettevõtjatele võimalust kõrvaldada konkurentsi kõnesolevate toodete olulise osa suhtes.

13. JAGU

DEKLARATSIOON

Teatis peab lõppema järgmise deklaratsiooniga, millele kirjutavad alla kõik teatise esitajad või nende esindajad:

„
  Teatise esitaja või esitajad kinnitavad, et käesolevas teatises esitatud teave on neile teadaolevatel andmetel ja nende veendumuse kohaselt õige, täpne ja täielik, et vormis CO nõutavatest dokumentidest on esitatud tõesed ja täielikud koopiad, et kõik hinnangud on vastavalt märgistatud ja need on antud nende aluseks olevate faktide põhjal nii täpselt kui võimalik ning et kõik esitatud arvamused on siirad. Nad on teadlikud ühinemismääruse artikli 14 lõike 1 punkti a sätetest.
  “

Digitaalselt allkirjastatud vormide puhul täidetakse järgmised väljad üksnes teavitamise eesmärgil. Need peaksid vastama asjaomas(t)e e-allkirja(de) metaandmetele.

Kuupäev:

| [1. allakirjutaja]
  Nimi:
  Organisatsioon:
  Ametikoht:
  Aadress:
  Telefoninumber:
  E-post:
  [(allkirjastatud elektrooniliselt) / allkiri] | [2. allakirjutaja, kui see on asjakohane]
  Nimi:
  Organisatsioon:
  Ametikoht:
  Aadress:
  Telefoninumber:
  E-post:
  [(allkirjastatud elektrooniliselt) / allkiri] |
| --- | --- |

[1. allakirjutaja]

Nimi:

Organisatsioon:

Ametikoht:

Aadress:

Telefoninumber:

E-post:

[(allkirjastatud elektrooniliselt) / allkiri]

[2. allakirjutaja, kui see on asjakohane]

Nimi:

Organisatsioon:

Ametikoht:

Aadress:

Telefoninumber:

E-post:

[(allkirjastatud elektrooniliselt) / allkiri]

---

(1)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (edaspidi „ühinemismäärus“) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

1

(2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 22.

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  Vt eelkõige Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping“) artikkel 57, EMP lepingu XIV lisa punkt 1, EMP lepingu protokollid nr 21 ja nr 24 (kõik kättesaadavad aadressil https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A21994A0103%2801%29) ning EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping“) (kättesaadav aadressil https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=OJ%3AJOL_1994_344_R_0001_003) protokoll nr 4. Kõiki viiteid EFTA riikidele käsitatakse viidetena neile EFTA riikidele, mis on Euroopa Majanduspiirkonna lepinguosalised. 1. mai 2004. aasta seisuga on sellised riigid Island, Liechtenstein ja Norra.

3

(4)  Ja ühisettevõtete puhul 12. jaos.

4

(5)  Vt https://ec.europa.eu/competition-policy/mergers/practical-information_en.

5

(6)  Vt volikirja vorm aadressil https://ec.europa.eu/competition/mergers/legislation/power_of_attorney_template_en.docx.

6

(7)  Vt eelkõige EMP lepingu artikkel 122, EMP lepingu protokolli nr 24 artikkel 9 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 XIII peatüki artikli 17 lõige 2.

7

(8)  
  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39. Vt ka ühinemiste uurimist käsitlev privaatsusteade aadressil https://ec.europa.eu/competition-policy/index/privacy-policy-competition-investigations_en.

8

(9)  Väljatöötamisel olevad tooted on tooted, mis võidakse lühema või keskmise ajavahemiku jooksul turule tuua. Väljatöötamisel olevad tooted hõlmavad ka teenuseid.

9

(10)  Väljatöötamisel olevate toodetega seotud horisontaalsed kattumised hõlmavad väljatöötamisel olevate toodete kattumist ning ühe või mitme turustatava toote ja ühe või mitme väljatöötamisel oleva toote kattumist.

10

(11)  Väljatöötamisel olevate toodetega seotud vertikaalsuhted hõlmavad väljatöötamisel olevate toodete vahelisi suhteid ning ühe või mitme turustatava toote ja ühe või mitme väljatöötamisel oleva toote vahelisi suhteid.

11

(12)  Komisjoni teatis, mis käsitleb teatavate koondumiste lihtsustatud menetlemist vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (ELT C 160, 5.5.2023, lk 1) (edaspidi „lihtsustatud korda käsitlev teatis“).

12

(13)  Lisateabe saamiseks mõjutatavate turgude kindlaksmääramise kohta vt 6. jagu.

13

(14)  Vaidlustatud pakkumise korral hõlmab see sihtäriühingut, mille kohta nõutavad andmed esitatakse vastavalt võimalusele.

14

(15)  Vt ühinemismääruse artikli 3 lõiked 3–5 ning artikli 5 lõige 4.

15

(16)  Vt Euroopa Komisjoni konsolideeritud pädevuseteatis, mis käsitleb nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT C 95, 16.4.2008, lk 1) (kättesaadav aadressil https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A52008XC0416%2808%29) (edaspidi „Euroopa Komisjoni konsolideeritud pädevuseteatis“)..

16

(17)  Vt konsolideeritud pädevuseteatise B osa IV jagu.

17

(18)  Käibe arvutamise kohta vt Euroopa Komisjoni konsolideeritud pädevuseteatis.

18

(19)  Lisateabe saamiseks mõjutatavate turgude kindlaksmääramise kohta vt 6. jagu.

19

(20)  SWOT viitab tugevuste, nõrkuste, võimaluste ja ohtude analüüsile. Mis tahes muu meetod asjaomase toote-/uuendusvaldkonna konkurentsiolukorra kujutamiseks kuulub samuti nõutavate andmete hulka.

20

(21)  Vt komisjoni teatis asjaomase turu mõiste kohta ühenduse konkurentsiõiguses (EÜT C 372, 9.12.1997, lk 5) (kättesaadav aadressil).

21

(22)  Teatise esitamisele eelnevate kontaktide ajal avaldavad teatise esitajad teabe kõigi võimalike mõjutatavate turgude kohta, isegi siis, kui nad lõpuks leiavad, et nimetatud turud ei ole mõjutatud, ning olenemata sellest, et nad võivad võtta turumääratluse suhtes teatava seisukoha.

22

(23)  Tooted (või teenused) on üksteist täiendavad, kui näiteks ühe toote kasutamine (või tarbimine) mõjutab oluliselt teise toote kasutamist (või tarbimist), nagu näiteks klammerdusmasinad ja klambrid ning printerid ja printerikassetid.

23

(24)  Sellisesse tooterühma kuuluvad tooted on näiteks baaridele ja restoranidele müüdav viski ja džinn ning teatavate kaubaliikide eri pakkimismaterjalid, mida müüakse kõnealuste kaupade tootjatele.

24

(25)  Lihtsustatud korda käsitlev teatis, punkt 11.

25

(26)  Täitke kõigi turgude kohta, mis kuuluvad lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 8 alla, ainult üks tabel, valides (kõik) asjakohased lahtrid.

26

(27)  Näiteks kui võtsite eelneva turu U ja järgneva turu D vahelise vertikaalsuhte puhul arvesse võimaliku eelneva turu määratlusi U1 ja U2, peaksite lisama kaks tabelit: üks, mis sisaldab teavet U1 ja D kohta, ning teine, mis sisaldab teavet U2 ja D kohta.

27

(28)  Täitke ainult üks tabel kõigi turgude kohta, mis kuuluvad lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 8 alla ja mille suhtes ei kohaldata ühtegi tagatist/erandit (st vastus kõigile punktis 7.4 esitatud küsimustele on „ei“). Esitage eraldi tabel iga turu kohta, mis kuulub lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 8 alla ja mille puhul vastus vähemalt ühele küsimusele on „jah“.

28

(29)  Kui see näitaja ei ole asjakohane turgudel, kus koondumisega kaasneb osaliste tegevuse horisontaalne kattumine või vertikaalsuhe, valige „Ei“.

29

(30)  Turu väärtus ja maht peavad kajastama asjaomase geograafilise piirkonna toodangut, millest arvatakse maha eksport ja millele lisatakse import.

30

(31)  Seda punkti ei ole vaja täita, kui olete selle teabe samade väljatöötamise olevate toodete kohta avalikustanud punktis 8.1.6.

31

(32)  Esitage turuosad, kui ühel või mitmel osalisel on turustatavad tooted.

32

(33)  Esitage turustatavate toodetega konkurentide turuosad. Kui turustatavaid tooteid ei ole, esitage vähemalt kolm konkurenti, kes arendavad konkureerivaid tooteid.

33

(34)  Esitage turuosad, kui ühel või mitmel osalisel on turustatavad tooted.

34

(35)  Esitage turustatavate toodetega konkurentide turuosad. Kui turustatavaid tooteid ei ole, esitage vähemalt kolm konkurenti, kes arendavad konkureerivaid tooteid.

35

(36)  Esitage turuosad, kui ühel või mitmel osalisel on turustatavad tooted.

36

(37)  Esitage turustatavate toodetega konkurentide turuosad. Kui turustatavaid tooteid ei ole, esitage vähemalt kolm konkurenti, kes arendavad konkureerivaid tooteid.

37

(38)  Tuginedes teie vastusele punktides 8.1.6 ja 8.2 eespool.

38

(39)  Komisjon võib igal ajal, sealhulgas käesoleval vormil CO põhineva täieliku koondumisteatise esitamiseks, nõuda rohkem kontaktandmeid käesolevas vormis CO nimetatud igat liiki turuosaliste kohta ja nõuda kontaktandmeid ka muud liiki turuosaliste, nt tarnijate kohta.

39

(40)  Asjaolu, et nõutud teavet tõhususe kohta ei esitata teatise esitamise ajal, ei välista teabe esitamist hilisemas etapis. Mida varem teave esitatakse, seda parem on komisjonil kontrollida väidetavat tõhususe suurenemist.

40

(41)  Täpsemate tõhususe hindamise juhiste kohta vt komisjoni suunised horisontaalsete ühinemiste hindamiseks vastavalt nõukogu määrusele kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT C 31, 5.2.2004, lk 5) (kättesaadav aadressil https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/ALL/?uri=celex%3A52004XC0205%2802%29).

41

(42)  Vt EMP lepingu artikli 53 lõige 1.

42

(43)  Vt EMP lepingu artikli 53 lõige 3.

43

---

II LISA

LÜHIVORM CO ETTEVÕTJATE KOONDUMISEST TEATAMISEKS VASTAVALT MÄÄRUSELE (EÜ) nr 139/2004

(LÜHIVORM CO)

1.   Sissejuhatus

| 1) | Lühivormis CO täpsustatakse teavet, mida teatise esitajad peavad esitama Euroopa Komisjonile teatavate kavandatavate koondumiste kohta, mis vastavad lihtsustatud korra alusel läbivaatamise tingimustele. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Käesoleva lühivormi CO täitmisel juhitakse tähelepanu nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (1) (edaspidi „ühinemismäärus“) ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2023/914 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle) (edaspidi „rakendusmäärus“), (2) millele on lisatud käesolev lühivorm CO. Teie tähelepanu juhitakse ka komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks. (3) |
| --- | --- |

2)

| 3) | Üldjuhul võib lühivormi CO kasutada sellistest koondumistest teatamiseks, mille puhul on täidetud üks järgmistest tingimustest:






  a) | kaks või enam ettevõtjat omandavad ühisettevõtte üle ühiskontrolli, tingimusel et ühisettevõttel ei ole Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) territooriumil praegust käivet (4) ja asjaomased ettevõtjad pole teatise esitamise ajal kavandanud anda EMPs asuvaid varasid üle ühisettevõttele (5); |
| --- | --- | --- |

3)

a)

kaks või enam ettevõtjat omandavad ühisettevõtte üle ühiskontrolli, tingimusel et ühisettevõttel ei ole Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) territooriumil praegust käivet (4) ja asjaomased ettevõtjad pole teatise esitamise ajal kavandanud anda EMPs asuvaid varasid üle ühisettevõttele (5);

| b) | kaks või enam ettevõtjat omandavad ühisettevõtte üle ühiskontrolli, tingimusel et ühisettevõtte tegevus EMPs on väikesemahuline. See viitab koondumistele, mille puhul on täidetud kõik järgmised tingimused (6):






  i) | ühisettevõtte praegune aastakäive ja/või ettevõttesse suunatud tegevuse käive ning oodatav aastakäive on EMPs alla 100 miljoni euro; |
| --- | --- | --- |

b)

kaks või enam ettevõtjat omandavad ühisettevõtte üle ühiskontrolli, tingimusel et ühisettevõtte tegevus EMPs on väikesemahuline. See viitab koondumistele, mille puhul on täidetud kõik järgmised tingimused (6):

i)

ühisettevõtte praegune aastakäive ja/või ettevõttesse suunatud tegevuse käive ning oodatav aastakäive on EMPs alla 100 miljoni euro;

| ii) | selle vara koguväärtus, mis kavatsetakse teatise esitamise ajal ühisettevõttesse üle anda, on EMPs alla 100 miljoni euro; |
| --- | --- |

ii)

selle vara koguväärtus, mis kavatsetakse teatise esitamise ajal ühisettevõttesse üle anda, on EMPs alla 100 miljoni euro;

| c) | kaks või enam ettevõtjat ühinevad või üks või mitu ettevõtjat omandavad mõne teise ettevõtja üle ainukontrolli või ühiskontrolli, tingimusel et koondumise ükski osaline ei tegele äritegevusega samal toote- või geograafilisel turul või asjaomasel tooteturul, mis eelneb või järgneb tooteturule, kus tegutseb mõni teine koondumise osaline (7); |
| --- | --- |

c)

kaks või enam ettevõtjat ühinevad või üks või mitu ettevõtjat omandavad mõne teise ettevõtja üle ainukontrolli või ühiskontrolli, tingimusel et koondumise ükski osaline ei tegele äritegevusega samal toote- või geograafilisel turul või asjaomasel tooteturul, mis eelneb või järgneb tooteturule, kus tegutseb mõni teine koondumise osaline (7);

| d) | kaks või enam ettevõtjat ühinevad või üks või mitu ettevõtjat omandavad mõne teise ettevõtja üle ainukontrolli või ühiskontrolli ning kui allpool sätestatud tingimused on täidetud kõigi võimalike turumääratluste alusel (8):






  i) | kõigi ühel ja samal tooteturul ja geograafilisel turul äritegevusega tegelevate koondumise osaliste ühine turuosa (horisontaalne kattumine) vastab vähemalt ühele järgmistest tingimustest:






  aa) | see on väiksem kui 20 %; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

kaks või enam ettevõtjat ühinevad või üks või mitu ettevõtjat omandavad mõne teise ettevõtja üle ainukontrolli või ühiskontrolli ning kui allpool sätestatud tingimused on täidetud kõigi võimalike turumääratluste alusel (8):

i)

kõigi ühel ja samal tooteturul ja geograafilisel turul äritegevusega tegelevate koondumise osaliste ühine turuosa (horisontaalne kattumine) vastab vähemalt ühele järgmistest tingimustest:

aa)

see on väiksem kui 20 %;

| bb) | see on väiksem kui 50 % ja sellel turul koondumisest tulenev Herfindahli-Hirschmani indeksi (HHI) muutus (delta) jääb alla 150; |
| --- | --- |

bb)

see on väiksem kui 50 % ja sellel turul koondumisest tulenev Herfindahli-Hirschmani indeksi (HHI) muutus (delta) jääb alla 150;

| ii) | kõigi selliste koondumise osaliste individuaalsed ja/või ühised turuosad, kes tegelevad äritegevusega tooteturul, mis eelneb või järgneb tooteturule, kus tegutseb mõni teine koondumise osaline (vertikaalsuhe), vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:






  aa) | need on eelnevatel ja järgnevatel turgudel väiksemad kui 30 %; |
| --- | --- | --- |

ii)

kõigi selliste koondumise osaliste individuaalsed ja/või ühised turuosad, kes tegelevad äritegevusega tooteturul, mis eelneb või järgneb tooteturule, kus tegutseb mõni teine koondumise osaline (vertikaalsuhe), vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:

aa)

need on eelnevatel ja järgnevatel turgudel väiksemad kui 30 %;

| bb) | need on eelneval turul väiksemad kui 30 % ning järgneval turul tegutsevate koondumise osaliste ostuosa on eelneva turu sisendite puhul väiksem kui 30 %; |
| --- | --- |

bb)

need on eelneval turul väiksemad kui 30 % ning järgneval turul tegutsevate koondumise osaliste ostuosa on eelneva turu sisendite puhul väiksem kui 30 %;

| cc) | need on nii eelnevatel kui ka järgnevatel turgudel väiksemad kui 50 %, koondumisest tulenev Herfindahli-Hirschmani indeksi (HHI) muutus (delta) jääb nii eelnevatel kui ka järgnevatel turgudel alla 150 ning turuosa poolest väiksem ettevõtja on eelnevatel ja järgnevatel turgudel sama; |
| --- | --- |

cc)

need on nii eelnevatel kui ka järgnevatel turgudel väiksemad kui 50 %, koondumisest tulenev Herfindahli-Hirschmani indeksi (HHI) muutus (delta) jääb nii eelnevatel kui ka järgnevatel turgudel alla 150 ning turuosa poolest väiksem ettevõtja on eelnevatel ja järgnevatel turgudel sama;

| e) | osaline omandab ainukontrolli ettevõtja üle, mille üle tal juba on ühiskontroll (9). |
| --- | --- |

e)

osaline omandab ainukontrolli ettevõtja üle, mille üle tal juba on ühiskontroll (9).

| 4) | Lisaks võib komisjon teatise esitajate taotlusel lihtsustatud korra alusel ja lühivormi CO põhjal läbi vaadata koondumised, mille puhul kaks või enam ettevõtjat ühinevad või üks või mitu ettevõtjat omandavad mõne teise ettevõtja üle ainukontrolli või ühiskontrolli, tingimusel et kõigi võimalike turumääratluste alusel on täidetud mõlemad järgmised tingimused (10):






  a) | kõigi kaasnevate horisontaalsete kattumistega koondumise osaliste ühine turuosa jääb alla 25 %; |
| --- | --- | --- |

4)

a)

kõigi kaasnevate horisontaalsete kattumistega koondumise osaliste ühine turuosa jääb alla 25 %;

| b) | kõigi vertikaalsuhtes koondumise osaliste individuaalsed või ühised turuosad vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:






  i) | need on eelnevatel ja järgnevatel turgudel väiksemad kui 35 %; |
| --- | --- | --- |

b)

kõigi vertikaalsuhtes koondumise osaliste individuaalsed või ühised turuosad vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:

i)

need on eelnevatel ja järgnevatel turgudel väiksemad kui 35 %;

| ii) | need on ühel turul väiksemad kui 50 %, samas kui kõigi koondumise osaliste individuaalsed ja ühised turuosad kõigil muudel vertikaalsetel turgudel on väiksemad kui 10 %. |
| --- | --- |

ii)

need on ühel turul väiksemad kui 50 %, samas kui kõigi koondumise osaliste individuaalsed ja ühised turuosad kõigil muudel vertikaalsetel turgudel on väiksemad kui 10 %.

| 5) | Lisaks võib komisjon teatise esitajate taotlusel lihtsustatud korra alusel ja lühivormi CO põhjal läbi vaadata koondumised, mille puhul kaks või enam ettevõtjat omandavad ühisettevõtte üle ühiskontrolli, tingimusel et (11):






  a) | ühisettevõtte praegune aastakäive ja/või ettevõttesse suunatud tegevuse käive on EMPs on alla 150 miljoni euro ning |
| --- | --- | --- |

5)

a)

ühisettevõtte praegune aastakäive ja/või ettevõttesse suunatud tegevuse käive on EMPs on alla 150 miljoni euro ning

| b) | selle vara koguväärtus, mis kavatsetakse teatise esitamise ajal ühisettevõttesse üle anda, on EMPs alla 150 miljoni euro. |
| --- | --- |

b)

selle vara koguväärtus, mis kavatsetakse teatise esitamise ajal ühisettevõttesse üle anda, on EMPs alla 150 miljoni euro.

| 6) | Komisjon võib alati nõuda vormi CO, kui selgub, et lühivormi CO kasutamise tingimused ei ole täidetud või erandjuhul, kui need on täidetud, aga komisjon otsustab sellegipoolest, et vormi CO kasutamine on vajalik võimalike konkurentsiprobleemide nõuetekohaseks uurimiseks. |
| --- | --- |

6)

2.   Kuidas täita ja esitada lühivormi CO

| 7) | Ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti a kohase ühinemise või ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b kohase ühiskontrolli omandamise korral peavad lühivormi CO ühiselt täitma kas ühinemise osalised või need, kes omandavad ühiskontrolli. Ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b kohase ainukontrolli omandamise korral peab lühivormi CO täitma omandaja. Kui äriühing omandatakse avalikul pakkumisel, peab lühivormi CO täitma pakkuja. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Olenevalt koondumise omadustest ja põhjustest, miks koondumine vastab lihtsustatud menetluse tingimustele, tuleb lühivormis CO täita eri osad (12):






  a) | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 13., 14., 15. ja 16. jagu tuleb täita kõikidel juhtudel; |
| --- | --- | --- |

8)

a)

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 13., 14., 15. ja 16. jagu tuleb täita kõikidel juhtudel;

| b) | 8. jagu tuleb täita juhul, kui koondumine põhjustab osaliste tegevuse horisontaalset kattumist; |
| --- | --- |

b)

8. jagu tuleb täita juhul, kui koondumine põhjustab osaliste tegevuse horisontaalset kattumist;

| c) | 9. ja 10. jagu tuleb täita juhul, kui koondumisega kaasnevad osaliste vahel vertikaalsuhted; |
| --- | --- |

c)

9. ja 10. jagu tuleb täita juhul, kui koondumisega kaasnevad osaliste vahel vertikaalsuhted;

| d) | 11. jagu tuleb täita kõikidel juhtudel, välja arvatud lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunktide a või c alla kuuluvate koondumiste puhul; |
| --- | --- |

d)

11. jagu tuleb täita kõikidel juhtudel, välja arvatud lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunktide a või c alla kuuluvate koondumiste puhul;

| e) | 12. jagu tuleb täita ühisettevõtte korral. |
| --- | --- |

e)

12. jagu tuleb täita ühisettevõtte korral.

| 9) | Enne teatise ametlikku esitamist lihtsustatud alusel ja olenemata sellest, millisesse lihtsustatud korra nõuetele vastava juhtumi kategooriasse koondumine kuulub, peavad teatise esitajad igal juhul esitama töörühma määramise taotluse. Taotluses tuleb märkida tehingu liik, asjakohane lihtsustatud korra nõuetele vastava juhtumi kategooria ja eeldatav teatise esitamise kuupäev (13). Teatise esitajatel palutakse teatada teatavatesse kategooriatesse kuuluvatest lihtsustatud korra nõuetele vastavatest juhtumitest otse, ilma teatise esitamisele eelnevate kontaktideta või väga lühikeste kontaktidega (14). Sellistel juhtudel tuleb töörühma määramise taotlus esitada vähemalt üks nädal enne eeldatavat teatise esitamise kuupäeva. Juhtumites, kus tekivad horisontaalsed kattumised või mittehorisontaalsed suhted koondumise osaliste tegevuse vahel, tuleks sõlmida teatise esitamisele eelnevad kontaktid, esitades töörühma määramise taotluse vähemalt kaks nädalat enne teatise esitamise eeldatavat kuupäeva. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Kõiki lühivormis CO esitatud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrusega (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (15). |
| --- | --- |

10)

| 11) | Lühivormi CO peab allkirjastama iga teatise esitaja seaduslik esindaja või teatise esitaja(te) üks või enam volitatud välisesindaja(t). Lühivormile CO tuleb lisada vastavad volikirjad (16). Tehniline kirjeldus ja allkirja andmise juhised avaldatakse aeg-ajalt Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

11)

3.   Käesolevas lühivormis CO kasutatavad mõisted

| 12) | Käesolevas lühivormis kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „koondumise osaline/osalised“ või „osaline/osalised“ – nii omandav osaline / omandavad osalised kui ka omandatav osaline / omandatavad osalised või ühinevad osalised, sealhulgas kõik ettevõtjad, kelle üle kontroll omandatakse või kes on avaliku pakkumise objektiks. Kui ei ole sätestatud teisiti, hõlmavad mõisted „teatise esitaja/esitajad“ ja „koondumise osaline/osalised“ kõiki ettevõtjaid, kes kuuluvad nende osalistega samasse kontserni; |
| --- | --- | --- |

12)

a)

„koondumise osaline/osalised“ või „osaline/osalised“ – nii omandav osaline / omandavad osalised kui ka omandatav osaline / omandatavad osalised või ühinevad osalised, sealhulgas kõik ettevõtjad, kelle üle kontroll omandatakse või kes on avaliku pakkumise objektiks. Kui ei ole sätestatud teisiti, hõlmavad mõisted „teatise esitaja/esitajad“ ja „koondumise osaline/osalised“ kõiki ettevõtjaid, kes kuuluvad nende osalistega samasse kontserni;

| b) | „aasta“ – kalendriaasta, kui ei ole sätestatud teisiti. Kui ei ole sätestatud teisiti, käsitleb kogu lühivormis CO nõutav teave teatise esitamisele eelnevat aastat. |
| --- | --- |

b)

„aasta“ – kalendriaasta, kui ei ole sätestatud teisiti. Kui ei ole sätestatud teisiti, käsitleb kogu lühivormis CO nõutav teave teatise esitamisele eelnevat aastat.

4.   Täpse ja täieliku teatise nõue

| 13) | Kogu lühivormis CO nõutav teave peab olema täpne ja täielik. Nõutav teave tuleb esitada lühivormi CO asjakohases jaos. Iga teatist koostav osaline vastutab tema antava teabe täpsuse eest. Eelkõige tuleks tähelepanu pöörata järgmistele asjaoludele:






  a) | ühinemismääruse artikli 10 lõike 1 ning rakendusmääruse artikli 5 lõigete 2 ja 4 kohaselt hakatakse ühinemismääruses sätestatud teatistega seotud tähtaegu arvestama alles pärast seda, kui komisjon on kätte saanud kogu teatises nõutava teabe. See nõue tagab, et komisjonil on võimalik teatatud koondumist hinnata ühinemismääruses sätestatud rangete tähtaegade jooksul. Kui teatis on mittetäielik, teavitab komisjon viivitamata teatise esitajaid või nende esindajaid kirjalikult; |
| --- | --- | --- |

13)

a)

ühinemismääruse artikli 10 lõike 1 ning rakendusmääruse artikli 5 lõigete 2 ja 4 kohaselt hakatakse ühinemismääruses sätestatud teatistega seotud tähtaegu arvestama alles pärast seda, kui komisjon on kätte saanud kogu teatises nõutava teabe. See nõue tagab, et komisjonil on võimalik teatatud koondumist hinnata ühinemismääruses sätestatud rangete tähtaegade jooksul. Kui teatis on mittetäielik, teavitab komisjon viivitamata teatise esitajaid või nende esindajaid kirjalikult;

| b) | teatise esitaja(te)l tuleb teatise koostamise ajal kontrollida, kas komisjonile esitatavad kontaktisikute nimed ja telefoninumbrid ning eelkõige e-posti aadressid on täpsed, asjakohased ja ajakohased; |
| --- | --- |

b)

teatise esitaja(te)l tuleb teatise koostamise ajal kontrollida, kas komisjonile esitatavad kontaktisikute nimed ja telefoninumbrid ning eelkõige e-posti aadressid on täpsed, asjakohased ja ajakohased;

| c) | rakendusmäärusele artikli 5 lõike 4 kohaselt käsitatakse teatises esitatud ebaõiget või eksitavat teavet mittetäieliku teabena; |
| --- | --- |

c)

rakendusmäärusele artikli 5 lõike 4 kohaselt käsitatakse teatises esitatud ebaõiget või eksitavat teavet mittetäieliku teabena;

| d) | nõutavad kontaktandmed tuleb esitada konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil tema ette nähtud vormingus (17). Nõuetekohaseks uurimiseks on oluline, et kontaktandmed oleksid täpsed. Selleks peate tagama, et esitatud e-posti aadressid oleksid isikustatud ja määratud konkreetsetele kontaktisikutele ning et need ei oleks ettevõtte üldised e-posti aadressid (nt info@, hello@). Komisjon võib kuulutada teatise ebasobivate kontaktandmete tõttu mittetäielikuks; |
| --- | --- |

d)

nõutavad kontaktandmed tuleb esitada konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil tema ette nähtud vormingus (17). Nõuetekohaseks uurimiseks on oluline, et kontaktandmed oleksid täpsed. Selleks peate tagama, et esitatud e-posti aadressid oleksid isikustatud ja määratud konkreetsetele kontaktisikutele ning et need ei oleks ettevõtte üldised e-posti aadressid (nt info@, hello@). Komisjon võib kuulutada teatise ebasobivate kontaktandmete tõttu mittetäielikuks;

| e) | ühinemismääruse artikli 14 lõike 1 punkti a alusel võivad teatise esitajatele, kes tahtlikult või hooletuse tõttu esitavad ebaõiget või eksitavat teavet, kaasneda trahvid kuni 1 % ulatuses asjaomase ettevõtja kogukäibest. Peale selle võib komisjon ühinemismääruse artikli 6 lõike 3 punkti a ja artikli 8 lõike 6 punkti a kohaselt tühistada oma otsuse koondumise siseturuga kokkusobivuse kohta, kui see otsus põhineb ebaõigel teabel, mille eest vastutab üks koondumise osalistest; |
| --- | --- |

e)

ühinemismääruse artikli 14 lõike 1 punkti a alusel võivad teatise esitajatele, kes tahtlikult või hooletuse tõttu esitavad ebaõiget või eksitavat teavet, kaasneda trahvid kuni 1 % ulatuses asjaomase ettevõtja kogukäibest. Peale selle võib komisjon ühinemismääruse artikli 6 lõike 3 punkti a ja artikli 8 lõike 6 punkti a kohaselt tühistada oma otsuse koondumise siseturuga kokkusobivuse kohta, kui see otsus põhineb ebaõigel teabel, mille eest vastutab üks koondumise osalistest;

| f) | võite kirjalikult taotleda, et komisjon loeks teatise täielikuks olgugi, et lühivormis CO nõutavat teavet ei ole esitatud, kui see teave ei ole teile osaliselt või täielikult mõistlikult kättesaadav (nt kuna vaidlustatud pakkumise ajal puudus teave sihtäriühingu kohta). Komisjon vaatab sellise taotluse läbi tingimusel, et te põhjendate teabe puudumist ja esitate puuduvate andmete asemel võimalikult täpsed arvestused koos nende allikatega. Võimaluse korral peaksite märkima, kust komisjon võiks saada nõutud teavet, mis ei ole teile kättesaadav; |
| --- | --- |

f)

võite kirjalikult taotleda, et komisjon loeks teatise täielikuks olgugi, et lühivormis CO nõutavat teavet ei ole esitatud, kui see teave ei ole teile osaliselt või täielikult mõistlikult kättesaadav (nt kuna vaidlustatud pakkumise ajal puudus teave sihtäriühingu kohta). Komisjon vaatab sellise taotluse läbi tingimusel, et te põhjendate teabe puudumist ja esitate puuduvate andmete asemel võimalikult täpsed arvestused koos nende allikatega. Võimaluse korral peaksite märkima, kust komisjon võiks saada nõutud teavet, mis ei ole teile kättesaadav;

| g) | rakendusmääruse artikli 4 lõike 2 kohaselt võib komisjon vabastada teatises teatava teabe esitamise kohustusest, kui ta leiab, et selliste kohustuste või nõuete järgimine ei ole juhtumi uurimiseks vajalik. Seega võite enne teatise esitamist esitada kirjaliku taotluse, milles te palute komisjonilt vabastust sellise teabe esitamise kohustusest, mis ei ole teie arvates komisjonile juhtumi uurimiseks vajalik. Sellised vabastamistaotlused tuleks saata enne teatise esitamist samal ajal lühivormi CO kavandiga. Vabastamistaotlused tuleks saata eraldi e-kirjaga vastutavale töörühmale. Komisjon kaalub vabastamistaotlusi, kui neis on piisavalt põhjendatud, miks asjaomane teave ei ole juhtumi uurimiseks vajalik. Konkurentsi peadirektoraadi EÜ ühinemiskontrolli menetlusi käsitlevate parimate tavade kohaselt vajab konkurentsi peadirektoraat vabastamistaotlusele vastamiseks tavaliselt viit tööpäeva. Kahtluse vältimiseks peaksite arvestama, et ainuüksi asjaolu, et komisjon võis nõustuda sellega, et teatavat vormis CO nõutavat teavet ei ole täieliku koondumisteatise koostamiseks vaja, ei takista komisjoni kõnealust teavet ükskõik millal (enne või pärast teatise esitamist) nõudmast, näiteks esitades ühinemismääruse artikli 11 kohase teabetaotluse. |
| --- | --- |

g)

rakendusmääruse artikli 4 lõike 2 kohaselt võib komisjon vabastada teatises teatava teabe esitamise kohustusest, kui ta leiab, et selliste kohustuste või nõuete järgimine ei ole juhtumi uurimiseks vajalik. Seega võite enne teatise esitamist esitada kirjaliku taotluse, milles te palute komisjonilt vabastust sellise teabe esitamise kohustusest, mis ei ole teie arvates komisjonile juhtumi uurimiseks vajalik. Sellised vabastamistaotlused tuleks saata enne teatise esitamist samal ajal lühivormi CO kavandiga. Vabastamistaotlused tuleks saata eraldi e-kirjaga vastutavale töörühmale. Komisjon kaalub vabastamistaotlusi, kui neis on piisavalt põhjendatud, miks asjaomane teave ei ole juhtumi uurimiseks vajalik. Konkurentsi peadirektoraadi EÜ ühinemiskontrolli menetlusi käsitlevate parimate tavade kohaselt vajab konkurentsi peadirektoraat vabastamistaotlusele vastamiseks tavaliselt viit tööpäeva. Kahtluse vältimiseks peaksite arvestama, et ainuüksi asjaolu, et komisjon võis nõustuda sellega, et teatavat vormis CO nõutavat teavet ei ole täieliku koondumisteatise koostamiseks vaja, ei takista komisjoni kõnealust teavet ükskõik millal (enne või pärast teatise esitamist) nõudmast, näiteks esitades ühinemismääruse artikli 11 kohase teabetaotluse.

5.   Tagasipöördumine tavapärase menetluse ja vormi CO kohase teatise juurde

| 14) | Komisjon tagab, et hinnates, kas koondumisest võib teatada lihtsustatud korra alusel lühivormiga CO, selgitatakse piisava täpsusega välja kõik selle koondumisega seotud asjaolud. Selles suhtes lasub teatise esitajatel kohustus esitada täpsed ja täielikud andmed. |
| --- | --- |

14)

| 15) | Kui komisjon leiab pärast koondumise kohta teatise saamist, et kõnealusest juhtumist ei ole asjakohane teatada lihtsustatud korra alusel, võib ta nõuda täieliku või vajaduse korral osalise teatise esitamist vormi CO alusel. Nii võib juhtuda näiteks järgmistel juhtudel:






  a) | selgub, et lühivormi CO kasutamise tingimused ei ole täidetud; |
| --- | --- | --- |

15)

a)

selgub, et lühivormi CO kasutamise tingimused ei ole täidetud;

| b) | kuigi lühivormi CO kasutamise tingimused on täidetud, on vaja vormi CO kohast täielikku või osalist teatist võimalike konkurentsiprobleemide nõuetekohaseks uurimiseks või selle kindlaks tegemiseks, kas tehingu puhul on tegemist ühinemismääruse artikli 3 kohase koondumisega; |
| --- | --- |

b)

kuigi lühivormi CO kasutamise tingimused on täidetud, on vaja vormi CO kohast täielikku või osalist teatist võimalike konkurentsiprobleemide nõuetekohaseks uurimiseks või selle kindlaks tegemiseks, kas tehingu puhul on tegemist ühinemismääruse artikli 3 kohase koondumisega;

| c) | lühivorm CO sisaldab ebaõiget või eksitavat teavet; |
| --- | --- |

c)

lühivorm CO sisaldab ebaõiget või eksitavat teavet;

| d) | liikmesriik või EFTA riik väljendab põhjendatud konkurentsialast muret seoses teatatud koondumisega 15 tööpäeva jooksul pärast lühivormi CO koopia saamist; |
| --- | --- |

d)

liikmesriik või EFTA riik väljendab põhjendatud konkurentsialast muret seoses teatatud koondumisega 15 tööpäeva jooksul pärast lühivormi CO koopia saamist;

| e) | kolmas isik väljendab põhjendatud konkurentsialast muret tähtaja jooksul, mille komisjon on kolmandate isikute märkustele kehtestanud. |
| --- | --- |

e)

kolmas isik väljendab põhjendatud konkurentsialast muret tähtaja jooksul, mille komisjon on kolmandate isikute märkustele kehtestanud.

| 16) | Sellistel juhtudel võib teatist käsitleda mingis olulises osas mittetäielikuna rakendusmääruse artikli 5 lõike 2 tähenduses. Komisjon teatab sellest teatise esitajatele või nende esindajatele viivitamata ja kirjalikult. Teatis loetakse esitatuks kuupäeval, mil komisjon saab kätte kogu nõutava teabe. |
| --- | --- |

16)

6.   Konfidentsiaalsus

| 17) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 339 ja ühinemismääruse artikli 17 lõike 2 ning EMP lepingu vastavate sätete alusel nõutakse komisjonilt, liikmesriikidelt, EFTA järelevalveametilt ja EFTA riikidelt, nende ametnikelt ja muudelt teenistujatelt, et nad ei avaldaks niisugust määruse kohaldamisel saadud teavet, mille suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Sama põhimõtet tuleb rakendada, et tagada konfidentsiaalsus teatise esitajate vahel. |
| --- | --- |

17)

| 18) | Kui te arvate, et palutud teabe avaldamine või teistsugusel viisil teistele osalistele avalikustamine riivaks teie huve, siis peaksite esitama sellise teabe eraldi, kusjuures iga lehekülg peab kandma selget märgistust „ärisaladus“. Teil tuleks esitada ka põhjendus, miks seda teavet ei tohiks avalikustada ega avaldada. |
| --- | --- |

18)

| 19) | Ühinemise ja ühise omandamise puhul või muudel juhtudel, kus teatise koostab rohkem kui üks osaline, võib ärisaladused esitada eraldi ümbrikus ning teatises viidata nendele kui lisale. Et teatist saaks käsitada täielikuna, tuleb koos sellega esitada ka kõik sellised lisad. |
| --- | --- |

19)

1. JAGU

ÜLDTEAVE JUHTUMI KOHTA

| (*1)
  Juhtumi number:


  M. | (*1)
  Juhtumi nimetus: | Keel: |
| --- | --- | --- |

(*1)
  Juhtumi number:

M.

(*1)
  Juhtumi nimetus:

Keel:

Kui ei ole sätestatud teisiti, käsitatakse alltoodud tabelites esitatud viiteid artiklitele viidetena ühinemismääruse artiklitele.

| Lihtsustatud menetluse kohane teatis: jah | Ühinemismäärus |
| --- | --- |
| Pädevus:






  ☐ | artikli 1 lõige 2 |

Lihtsustatud menetluse kohane teatis: jah

Ühinemismäärus

Pädevus:

☐

artikli 1 lõige 2

| ☐ | artikli 1 lõige 3 |
| --- | --- |

☐

artikli 1 lõige 3

| ☐ | artikli 4 lõige 5 |
| --- | --- |

☐

artikli 4 lõige 5

| ☐ | artikkel 22 |
| --- | --- |

☐

artikkel 22

Teatise alus:

| ☐ | artikli 4 lõige 1 |
| --- | --- |

☐

artikli 4 lõige 1

| ☐ | artikli 4 lõige 4 |
| --- | --- |

☐

artikli 4 lõige 4

| ☐ | artikli 4 lõige 5 |
| --- | --- |

☐

artikli 4 lõige 5

| ☐ | artikkel 22 |
| --- | --- |

☐

artikkel 22

Koondumine:

| ☐ | ühinemine [artikli 3 lõike 1 punkt a] (18) |
| --- | --- |

☐

ühinemine [artikli 3 lõike 1 punkt a] (18)

| ☐ | ainukontrolli omandamine [artikli 3 lõike 1 punkt b] |
| --- | --- |

☐

ainukontrolli omandamine [artikli 3 lõike 1 punkt b]

| ☐ | ühiskontrolli omandamine [artikli 3 lõike 1 punkt b] (19) |
| --- | --- |

☐

ühiskontrolli omandamine [artikli 3 lõike 1 punkt b] (19)

| ☐ | ühiskontrolli omandamine uue ühisettevõtte üle [artikli 3 lõige 4] (20) |
| --- | --- |

☐

ühiskontrolli omandamine uue ühisettevõtte üle [artikli 3 lõige 4] (20)

| ☐ | ühiskontrolli omandamine mis tahes muu stsenaariumi korral (st alles jääb vähemalt üks varasem kontrolliv aktsionär) [artikli 3 lõike 1 punkt b ja artikli 3 lõige 4] (21) |
| --- | --- |

☐

ühiskontrolli omandamine mis tahes muu stsenaariumi korral (st alles jääb vähemalt üks varasem kontrolliv aktsionär) [artikli 3 lõike 1 punkt b ja artikli 3 lõige 4] (21)

Juhtumi kategooria kooskõlas lihtsustatud korda käsitleva teatisega:

| ☐ | lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkt a |
| --- | --- |

☐

lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkt a

| ☐ | lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkt e |
| --- | --- |

☐

lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkt e

| ☐ | lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkt b |
| --- | --- |

☐

lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkt b

| ☐ | lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkt c |
| --- | --- |

☐

lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkt c

| ☐ | lihtsustatud korda käsitleva teatise punkt 8 |
| --- | --- |

☐

lihtsustatud korda käsitleva teatise punkt 8

| ☐ | lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkt d |
| --- | --- |

☐

lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkt d

| ☐ | lihtsustatud korda käsitleva teatise punkt 9 |
| --- | --- |

☐

lihtsustatud korda käsitleva teatise punkt 9

Kas teatis on seotud varasema juhtumiga (seotud toiming / paralleelne tehing / katkestatud või tagasi võetud juhtum)? JAH ☐ EI ☐

Kui jah, siis märkige juhtumi number:

Kas teatis on seotud konsultatsiooniga sama koondumise kohta? JAH ☐ EI ☐

Kui jah, siis märkige konsultatsiooni number:

Koondumise rakendamise viis:

| ☐ | [kuupäev] välja kuulutatud avalik pakkumine. |
| --- | --- |

☐

[kuupäev] välja kuulutatud avalik pakkumine.

| ☐ | aktsiate ost |
| --- | --- |

☐

aktsiate ost

| ☐ | varade ost |
| --- | --- |

☐

varade ost

| ☐ | väärtpaberite ost |
| --- | --- |

☐

väärtpaberite ost

| ☐ | juhtimisleping või muu lepinguline viis |
| --- | --- |

☐

juhtimisleping või muu lepinguline viis

| ☐ | ühisettevõttena käsitatava uue ettevõtja aktsiate ost |
| --- | --- |

☐

ühisettevõttena käsitatava uue ettevõtja aktsiate ost

Koondumise väärtus eurodes:

Koondumisega seotud äriühingute asukoht:

| ☐ | samas liikmesriigis |
| --- | --- |

☐

samas liikmesriigis

| ☐ | samas kolmandas riigis |
| --- | --- |

☐

samas kolmandas riigis

| ☐ | eri liikmesriikides |
| --- | --- |

☐

eri liikmesriikides

| ☐ | eri kolmandates riikides |
| --- | --- |

☐

eri kolmandates riikides

2. JAGU

KOONDUMISEGA SEOTUD ÄRIÜHINGUD JA NENDE KÄIVE

| Asjaomased ettevõtjad (22) | Kategooria (23) | Neid kontrollivad ettevõtjad | Asjaomase ettevõtja äritegevuse lühikirjeldus |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Asjaomased ettevõtjad (22)

Kategooria (23)

Neid kontrollivad ettevõtjad

Asjaomase ettevõtja äritegevuse lühikirjeldus

Esitage skeem iga asjaomase ettevõtja omandi- ja kontrollistruktuuri kohta enne ja pärast koondumist:

| |
| --- |

| Asjaomased ettevõtjad | Päritoluriik | Roll (24) | Käive (miljonites eurodes) (25) | Käibe tekkimise aasta (26) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogu maailmas | ELi-ülene |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Kõigi asjaomaste ettevõtjate kogukäive | | | |
| ☐ | Ükski asjaomane ettevõtja ei saa üle kahe kolmandiku oma ELi kogukäibest ühes ja samas liikmesriigis. |

Asjaomased ettevõtjad

Päritoluriik

Roll (24)

Käive (miljonites eurodes) (25)

Käibe tekkimise aasta (26)

Kogu maailmas

ELi-ülene

Kõigi asjaomaste ettevõtjate kogukäive

☐

Ükski asjaomane ettevõtja ei saa üle kahe kolmandiku oma ELi kogukäibest ühes ja samas liikmesriigis.

Kui ühinemisest teatatakse ühinemismääruse artikli 1 lõike 3 alusel, peaksite täitma ka järgmise tabeli. Peaksite esitama teabe kõigi artikli 1 lõike 3 punktides b ja c sätestatud kriteeriumidele vastavate liikmesriikide kohta ning vajaduse korral lisama tabelisse ridu.

| Asjaomane liikmesriik ühinemismääruse artikli 1 lõike 3 punktide b ja c tähenduses | Selle liikmesriigi kõigi asjaomaste ettevõtjate kogukäive
  (miljonites eurodes) | Asjaomased ettevõtjad ühinemismääruse artikli 1 lõike 3 punkti c tähenduses | Asjaomase ettevõtja käive selles liikmesriigis
  (miljonites eurodes) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | |
| | |
| | | | |
| | |
| | |
| | | | |
| | |
| | |
| ☐ | Ükski asjaomane ettevõtja ei saa üle kahe kolmandiku oma ELi kogukäibest ühes ja samas liikmesriigis. |

Asjaomane liikmesriik ühinemismääruse artikli 1 lõike 3 punktide b ja c tähenduses

Selle liikmesriigi kõigi asjaomaste ettevõtjate kogukäive

(miljonites eurodes)

Asjaomased ettevõtjad ühinemismääruse artikli 1 lõike 3 punkti c tähenduses

Asjaomase ettevõtja käive selles liikmesriigis

(miljonites eurodes)

☐

Ükski asjaomane ettevõtja ei saa üle kahe kolmandiku oma ELi kogukäibest ühes ja samas liikmesriigis.

| Käive EFTA riikide territooriumil (27) |
| --- |
| Asjaomaste ettevõtjate kogukäive EFTA riikide territooriumil moodustab vähemalt 25 % nende kogukäibest EMP territooriumil. | JAH ☐ EI ☐ |
| Vähemalt kahe asjaomase ettevõtja käive EFTA riikide territooriumil eraldi võetuna ületab 250 miljonit eurot. | JAH ☐ EI ☐ |
| Kavandatav koondumine võib vastata EFTA riigile üleandmise tingimustele, sest sellega kaasnevad mis tahes EFTA riigi territooriumil mõjutatavad turud, millel on kõik konkreetse turu omadused. | JAH ☐ EI ☐ |

Käive EFTA riikide territooriumil (27)

Asjaomaste ettevõtjate kogukäive EFTA riikide territooriumil moodustab vähemalt 25 % nende kogukäibest EMP territooriumil.

JAH ☐ EI ☐

Vähemalt kahe asjaomase ettevõtja käive EFTA riikide territooriumil eraldi võetuna ületab 250 miljonit eurot.

JAH ☐ EI ☐

Kavandatav koondumine võib vastata EFTA riigile üleandmise tingimustele, sest sellega kaasnevad mis tahes EFTA riigi territooriumil mõjutatavad turud, millel on kõik konkreetse turu omadused.

JAH ☐ EI ☐

3. JAGU

ASJAOMASE TOOTE (ASJAOMASTE TOODETE) NIMETUS(ED)
   (28)
  NACE KOHASELT
   (29)

| Toote nimetus (toodete nimetused) | NACE kood |
| --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

Toote nimetus (toodete nimetused)

NACE kood

4. JAGU

Koondumise lühikirjeldus

Esitage punkti 1.1 alusel esitatud teabe mittekonfidentsiaalne kokkuvõte (kuni 250 sõna), sealhulgas: koondumise toimumise viis (näiteks aktsiate ostu, avaliku pakkumise, lepingu sõlmimise teel jne); ühinemismääruse artiklid, mille kohaselt on tehingu puhul tegemist koondumisega; asjaomased ettevõtjad. Esitage iga asjaomase ettevõtja kohta järgmine: täielik nimi, asutamisriik, lõplikku kontrolli omav üksus, tegevuse lühikirjeldus ja tegevuse geograafilised piirkonnad. Uute ühisettevõtete puhul esitage kavandatud tegevus ja geograafilised tegevusvaldkonnad. Kokkuvõte on kavas avaldada konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil pärast teatise esitamist. Kokkuvõte peab olema koostatud selliselt, et see ei sisalda konfidentsiaalset teavet ega ärisaladusi. )

| Näide (teatises kustutada)

  Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid: | [äriühingu A täielik nimi] ([äriühingu A lühinimi], [äriühingu A päritoluriik], mille üle [äriühingul X] |
| --- | --- |

Näide (teatises kustutada)

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

[äriühingu A täielik nimi] ([äriühingu A lühinimi], [äriühingu A päritoluriik], mille üle [äriühingul X]

| | on valitsev mõju; [äriühingu B täielik nimi] ([äriühingu B lühinimi], [äriühingu B päritoluriik], mille üle [äriühingul Y] on valitsev mõju. |
| --- | --- |

on valitsev mõju; [äriühingu B täielik nimi] ([äriühingu B lühinimi], [äriühingu B päritoluriik], mille üle [äriühingul Y] on valitsev mõju.

| | [äriühing A] omandab [äriühingu B] üle (täieliku/osalise) (ainu-/ühis)kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses VÕI |
| --- | --- |

[äriühing A] omandab [äriühingu B] üle (täieliku/osalise) (ainu-/ühis)kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses VÕI

| | [äriühing A] ühineb [äriühinguga B] täielikult ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti a tähenduses VÕI |
| --- | --- |

[äriühing A] ühineb [äriühinguga B] täielikult ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti a tähenduses VÕI

| | [äriühing A] ja [äriühing B] omandavad [äriühingu C] üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

[äriühing A] ja [äriühing B] omandavad [äriühingu C] üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub [koondumise rakendamise viis, nt aktsiate/varade ostu teel jne].

Asjaomaste ettevõtjate äritegevus hõlmab järgmist:

| a. | [äriühingu A] puhul: [tegevuse lühikirjeldus, nt mitmesugused kemikaalid, kusjuures põhitegevus toimub põllumajandusteaduste, kõrgtehnoloogiliste plastide ja kemikaalide ning süsivesinikega seotud toodete ja teenuste ning energiatoodete ja -teenuste valdkonnas]; |
| --- | --- |

a.

[äriühingu A] puhul: [tegevuse lühikirjeldus, nt mitmesugused kemikaalid, kusjuures põhitegevus toimub põllumajandusteaduste, kõrgtehnoloogiliste plastide ja kemikaalide ning süsivesinikega seotud toodete ja teenuste ning energiatoodete ja -teenuste valdkonnas];

| b. | [äriühingu B] puhul: [tegevuse lühikirjeldus, nt silikooni kasutamisel põhinev tehnoloogia ja innovatsioon, kusjuures põhitegevus toimub silikoonikeemia baasil loodud polümeeride ja muude materjalide arendamise ja tootmise valdkonnas] |
| --- | --- |

b.

[äriühingu B] puhul: [tegevuse lühikirjeldus, nt silikooni kasutamisel põhinev tehnoloogia ja innovatsioon, kusjuures põhitegevus toimub silikoonikeemia baasil loodud polümeeride ja muude materjalide arendamise ja tootmise valdkonnas]

5. JAGU

KOONDUMISE PÕHJENDUS JA AJAKAVA

| 5.1.   Koondumise põhjendus

  Peaksite esitama kavandatava koondumise põhjenduse lühikirjelduse. | |
| --- | --- |
| 5.2.   Ajakava

  Peaksite esitama kavandatava koondumise ajakava lühikirjelduse (sh õiguslikult siduv lõpptähtaeg, kui see on asjakohane). | |

5.1.   Koondumise põhjendus

Peaksite esitama kavandatava koondumise põhjenduse lühikirjelduse.

5.2.   Ajakava

Peaksite esitama kavandatava koondumise ajakava lühikirjelduse (sh õiguslikult siduv lõpptähtaeg, kui see on asjakohane).

5.3.   Kui soovite vastuse täiendamiseks komisjonile veel lisateavet esitada, saate seda teha siin.

| |
| --- |

6. JAGU

PÄDEVUS
   (30)

6.1.   Koondumise ja kontrolli ülemineku lühikirjeldus (kuni 250 sõna)

| Näide 1 (teatises kustutada)

  X.X.XX allakirjutatud aktsiate ostu-müügilepingu kohaselt omandab [äriühing A] aktsiaid, mis annavad 75 % [äriühingu B] kõigist hääleõigustest. Ülejäänud 25 % [äriühingu B] hääleõigustest kuulub [vähemusaktsionärile M]. Kuna [äriühingu B] äristrateegiat käsitlevad otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, avaldab [äriühingule B] otsustavat mõju [äriühing A], kellele kuulub enamusosalus ja häälteenamus. [Äriühingu B] üle on seega ainukontroll [äriühingul A].

  Näide 2 (teatises kustutada)

  X.X.XX allakirjutatud aktsiate ostu-müügilepingu kohaselt omandab [äriühing A] aktsiaid, mis annavad 40 % [äriühingu B] kõigist hääleõigustest. Ülejäänud 60 % [äriühingu B] hääleõigustest kuulub [äriühingule C]. Juhatus koosneb seitsmest liikmest ja [äriühing A] nimetab neist ametisse kolm. [Äriühingul A] on vetoõigus kõrgema juhtkonna ametisse nimetamise, eelarve ja äriplaani suhtes. [Äriühing B] üle on ühiskontroll [äriühingul A] ja [äriühingul C]. |
| --- |

Näide 1 (teatises kustutada)

X.X.XX allakirjutatud aktsiate ostu-müügilepingu kohaselt omandab [äriühing A] aktsiaid, mis annavad 75 % [äriühingu B] kõigist hääleõigustest. Ülejäänud 25 % [äriühingu B] hääleõigustest kuulub [vähemusaktsionärile M]. Kuna [äriühingu B] äristrateegiat käsitlevad otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, avaldab [äriühingule B] otsustavat mõju [äriühing A], kellele kuulub enamusosalus ja häälteenamus. [Äriühingu B] üle on seega ainukontroll [äriühingul A].

Näide 2 (teatises kustutada)

X.X.XX allakirjutatud aktsiate ostu-müügilepingu kohaselt omandab [äriühing A] aktsiaid, mis annavad 40 % [äriühingu B] kõigist hääleõigustest. Ülejäänud 60 % [äriühingu B] hääleõigustest kuulub [äriühingule C]. Juhatus koosneb seitsmest liikmest ja [äriühing A] nimetab neist ametisse kolm. [Äriühingul A] on vetoõigus kõrgema juhtkonna ametisse nimetamise, eelarve ja äriplaani suhtes. [Äriühing B] üle on ühiskontroll [äriühingul A] ja [äriühingul C].

6.2.   Kontrolli omandamine

☐   Ainukontrolli omandamine

Omandaja omandab sihtäriühingu(te) üle ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses. Täpsustage ainukontrolli omandamise viis, valides asjakohased lahtrid.

| ☐ | [1. ettevõtja] omandab positiivse ainukontrolli, st häälteenamuse sihtäriühingu(te)s (de jure ainukontroll) |
| --- | --- |

☐

[1. ettevõtja] omandab positiivse ainukontrolli, st häälteenamuse sihtäriühingu(te)s (de jure ainukontroll)

| ☐ | [1. ettevõtja] omandab negatiivse ainukontrolli sihtäriühingu(te) üle, st võimaluse ainsana kasutada vetoõigust strateegiliste otsuste suhtes (de jure ainukontroll). Peaksite selgitama, millised on need strateegilised otsused: |
| --- | --- |

☐

[1. ettevõtja] omandab negatiivse ainukontrolli sihtäriühingu(te) üle, st võimaluse ainsana kasutada vetoõigust strateegiliste otsuste suhtes (de jure ainukontroll). Peaksite selgitama, millised on need strateegilised otsused:

| ☐ | [1. ettevõtja] omandab sihtäriühingu(te) üle de facto ainukontrolli oma [märkige täpne protsent] % osaluse ja hääleõigusega, kuna on väga tõenäoline, et ta saavutab (sihtäriühingu) aktsionäride koosolekutel häälteenamuse. |
| --- | --- |

☐

[1. ettevõtja] omandab sihtäriühingu(te) üle de facto ainukontrolli oma [märkige täpne protsent] % osaluse ja hääleõigusega, kuna on väga tõenäoline, et ta saavutab (sihtäriühingu) aktsionäride koosolekutel häälteenamuse.

Samuti peaksite märkima, kas koondumisel on mõni järgmistest omadustest:

| ☐ | sihtäriühingu(te) aktsionäride koosolekutel on hääletusmustrid olnud viimasel viiel aastal järgmised: [esitage teave koosolekutel osalemise määra kohta igal aastal]. Oma osalusega oleks [1. ettevõtja] saavutanud aktsionäride koosolekutel häälteenamuse aastatel [märkige, millised koosolekud]. |
| --- | --- |

☐

sihtäriühingu(te) aktsionäride koosolekutel on hääletusmustrid olnud viimasel viiel aastal järgmised: [esitage teave koosolekutel osalemise määra kohta igal aastal]. Oma osalusega oleks [1. ettevõtja] saavutanud aktsionäride koosolekutel häälteenamuse aastatel [märkige, millised koosolekud].

| ☐ | ülejäänud aktsiad on jagunenud paljude aktsionäride vahel |
| --- | --- |

☐

ülejäänud aktsiad on jagunenud paljude aktsionäride vahel

| ☐ | teised olulised aktsionärid on [1. ettevõtjaga] seotud struktuuriliselt, majanduslikult või perekondlikult. Selgitage neid seoseid: [---] |
| --- | --- |

☐

teised olulised aktsionärid on [1. ettevõtjaga] seotud struktuuriliselt, majanduslikult või perekondlikult. Selgitage neid seoseid: [---]

| ☐ | teistel aktsionäridel on [sihtäriühingus] üksnes finantshuvid |
| --- | --- |

☐

teistel aktsionäridel on [sihtäriühingus] üksnes finantshuvid

☐   Ühiskontrolli omandamine

| ☐ | [1. ettevõtja], [2. ettevõtja] ja [3. ettevõtja] (lisada vajaduse korral teisi) omandavad sihtäriühingu(te) üle hääleõiguste võrdsuse või otsustusorganite liikmete nimetamisega seotud võrdõiguslikkuse või vetoõiguste kaudu (Euroopa Komisjoni konsolideeritud pädevuseteatise punktid 64–73) ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

☐

[1. ettevõtja], [2. ettevõtja] ja [3. ettevõtja] (lisada vajaduse korral teisi) omandavad sihtäriühingu(te) üle hääleõiguste võrdsuse või otsustusorganite liikmete nimetamisega seotud võrdõiguslikkuse või vetoõiguste kaudu (Euroopa Komisjoni konsolideeritud pädevuseteatise punktid 64–73) ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses.

Omandajad

1. ettevõtja

2. ettevõtja

3. ettevõtja

Osalus ühisettevõttes (%)

Hääleõigus (%)

Sihtäriühingu otsustusorganisse
   (31)
  nimetatud esindajate arv / otsustusorgani liikmete koguarv

Juhtorgani esindajal on otsustav hääl (jah/ei)

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Vetoõigus kõrgema juhtkonna ametisse nimetamisel (jah/ei)

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Vetoõigus äriplaani vastuvõtmisel (jah/ei)

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Kui jah, siis esitage palun sihtettevõtja viimas(t)e äriplaani(de) koopia.

Vetoõigus eelarve vastuvõtmisel (jah/ei)

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Vetoõigus investeeringute suhtes

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Märkige allpool lahtris investeeringute maht ja nende sagedus konkreetses sektoris.

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Märkige allpool lahtris investeeringute maht ja nende sagedus konkreetses sektoris.

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Märkige allpool lahtris investeeringute maht ja nende sagedus konkreetses sektoris.

Muud turupõhised õigused

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Märkige allpool lahtris, millised on vetoõigused.

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Märkige allpool lahtris, millised on vetoõigused.

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Märkige allpool lahtris, millised on vetoõigused.

| ☐ | [1. ettevõtja], [2. ettevõtja] ja [3. ettevõtja] (lisada vajaduse korral teisi) omandavad sihtäriühingu(te) üle ühinemismääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses ühiskontrolli muul viisil (vt Euroopa Komisjoni konsolideeritud pädevuseteatise punktid 74–80), eelkõige järgmiselt:






  ☐ | [1. ettevõtja], [2. ettevõtja] ja [3. ettevõtja] (lisada vajaduse korral teisi), omandavad sihtäriühingu(te) üle puulilepingu, valdusettevõtja või mis tahes muu õigusliku vahendi kaudu ühiskontrolli. |
| --- | --- | --- |

☐

[1. ettevõtja], [2. ettevõtja] ja [3. ettevõtja] (lisada vajaduse korral teisi) omandavad sihtäriühingu(te) üle ühinemismääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses ühiskontrolli muul viisil (vt Euroopa Komisjoni konsolideeritud pädevuseteatise punktid 74–80), eelkõige järgmiselt:

☐

[1. ettevõtja], [2. ettevõtja] ja [3. ettevõtja] (lisada vajaduse korral teisi), omandavad sihtäriühingu(te) üle puulilepingu, valdusettevõtja või mis tahes muu õigusliku vahendi kaudu ühiskontrolli.

| ☐ | [1. ettevõtja], [2. ettevõtja] ja [3. ettevõtja] (lisada vajaduse korral teisi), omandavad sihtäriühingu(te) üle de facto ühiskontrolli suurte ühishuvide alusel. Selgitage neid ühishuve: [...] |
| --- | --- |

☐

[1. ettevõtja], [2. ettevõtja] ja [3. ettevõtja] (lisada vajaduse korral teisi), omandavad sihtäriühingu(te) üle de facto ühiskontrolli suurte ühishuvide alusel. Selgitage neid ühishuve: [...]

6.3.   Täielik toimivus (täita ainult juhul, kui koondumine kuulub ühinemismääruse artikli 3 lõike 4 või artikli 3 lõike 1 punkti b koostoimes artikli 3 lõikega 4 kohaldamisalasse)

| ☐ | Ühisettevõte on ühinemismääruse artikli 3 lõike 4 tähenduses täielikult toimiv, sest ta täidab püsivalt kõiki autonoomse majandusüksuse funktsioone. Täpsemalt: |
| --- | --- |

☐

Ühisettevõte on ühinemismääruse artikli 3 lõike 4 tähenduses täielikult toimiv, sest ta täidab püsivalt kõiki autonoomse majandusüksuse funktsioone. Täpsemalt:

| ☐ | ühisettevõttel on turul iseseisvaks tegutsemiseks piisavalt ressursse, eelkõige oma juhtkond, piisavad rahalised vahendid, töötajad ja varad |
| --- | --- |

☐

ühisettevõttel on turul iseseisvaks tegutsemiseks piisavalt ressursse, eelkõige oma juhtkond, piisavad rahalised vahendid, töötajad ja varad

| ☐ | ühisettevõtte juurdepääs turule või seal tegutsemine on emaettevõtjatest sõltumatu |
| --- | --- |

☐

ühisettevõtte juurdepääs turule või seal tegutsemine on emaettevõtjatest sõltumatu

| ☐ | müük kolmandatele isikutele moodustab püsivalt enam kui 50 % ühisettevõtte müügist (st ka pärast esialgset kolmeaastast perioodi) |
| --- | --- |

☐

müük kolmandatele isikutele moodustab püsivalt enam kui 50 % ühisettevõtte müügist (st ka pärast esialgset kolmeaastast perioodi)

VÕI

| ☐ | ühisettevõtte eesmärk on müüa ka pärast esialgset perioodi enam kui 50 % ulatuses emaettevõtjatele, kuid müük toimub turutingimustel, sealhulgas samadel tingimustel nagu müük kolmandatele isikutele |
| --- | --- |

☐

ühisettevõtte eesmärk on müüa ka pärast esialgset perioodi enam kui 50 % ulatuses emaettevõtjatele, kuid müük toimub turutingimustel, sealhulgas samadel tingimustel nagu müük kolmandatele isikutele

| ☐ | ühisettevõte on kavandatud tegutsema püsivalt, kuna see ei ole loodud lühikeseks ajaks ja tema tegevuse kestus on [märkida kestus] |
| --- | --- |

☐

ühisettevõte on kavandatud tegutsema püsivalt, kuna see ei ole loodud lühikeseks ajaks ja tema tegevuse kestus on [märkida kestus]

| ☐ | puuduvad tegemist vajavad kolmandate isikute või välised otsused, mis on ühisettevõtte äritegevuse alustamisel keskse tähtsusega |
| --- | --- |

☐

puuduvad tegemist vajavad kolmandate isikute või välised otsused, mis on ühisettevõtte äritegevuse alustamisel keskse tähtsusega

| ☐ | muu: [selgitage] |
| --- | --- |

☐

muu: [selgitage]

6.4.   Kui soovite vastuse täiendamiseks komisjonile veel lisateavet esitada, saate seda teha siin.

| |
| --- |

7. JAGU

LIHTSUSTATUD MENETLUSE NÕUETELE VASTAVA JUHTUMI KATEGOORIA (LIHTSUSTATUD KORDA KÄSITLEVA TEATISE ASJAKOHASTE PUNKTIDE ALUSEL)

a)   Lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkt a ☐

| ☐ | Ühisettevõte ei tegutse Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) territooriumil: |
| --- | --- |

☐

Ühisettevõte ei tegutse Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) territooriumil:

| ☐ | ühisettevõttel ei ole EMPs praegust (st teatise esitamise ajal) ega oodatavat (järgmise kolme aasta jooksul pärast teatise esitamist) käivet |
| --- | --- |

☐

ühisettevõttel ei ole EMPs praegust (st teatise esitamise ajal) ega oodatavat (järgmise kolme aasta jooksul pärast teatise esitamist) käivet

| ☐ | ühisettevõtte emaettevõtjad ei ole teatise esitamise ajal EMPs kavandanud vara üleandmisi ühisettevõttele (32) |
| --- | --- |

☐

ühisettevõtte emaettevõtjad ei ole teatise esitamise ajal EMPs kavandanud vara üleandmisi ühisettevõttele (32)

Kui koondumine vastab lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunktis a sätestatud kriteeriumidele, pole vaja 8., 9. ja 11. jagu täita.

JA/VÕI

b)   Lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkt b ☐

| ☐ | Ühisettevõtte praegune või oodatav tegevus EMPs on väikesemahuline: |
| --- | --- |

☐

Ühisettevõtte praegune või oodatav tegevus EMPs on väikesemahuline:

| ☐ | ühisettevõtte praegune aastakäive ja/või ettevõttesse suunatud tegevuse käive (33) teatise esitamise ajal ning oodatav aastakäive kolme aasta jooksul pärast teatise esitamist on EMPs alla 100 miljoni euro |
| --- | --- |

☐

ühisettevõtte praegune aastakäive ja/või ettevõttesse suunatud tegevuse käive (33) teatise esitamise ajal ning oodatav aastakäive kolme aasta jooksul pärast teatise esitamist on EMPs alla 100 miljoni euro

| ☐ | selle vara koguväärtus, mis kavatsetakse teatise esitamise ajal (34) ühisettevõttesse üle anda, on EMPs alla 100 miljoni euro |
| --- | --- |

☐

selle vara koguväärtus, mis kavatsetakse teatise esitamise ajal (34) ühisettevõttesse üle anda, on EMPs alla 100 miljoni euro

JA/VÕI

c)   Lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkt c (35) ☐

| ☐ | Ükski koondumise osaline ei tegutse ühel ja samal toote- ega geograafilisel turul. |
| --- | --- |

☐

Ükski koondumise osaline ei tegutse ühel ja samal toote- ega geograafilisel turul.

| ☐ | Ükski koondumise osaline ei tegutse üksteisele eelnevatel või järgnevatel turgudel. |
| --- | --- |

☐

Ükski koondumise osaline ei tegutse üksteisele eelnevatel või järgnevatel turgudel.

Kui koondumine vastab lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunktis c sätestatud kriteeriumidele, pole vaja 8., 9. ja 11. jagu täita.

JA/VÕI

d)   Lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkt d ☐

| ☐ | Kaks või enam ettevõtjat ühinevad või üks või mitu ettevõtjat omandavad mõne teise ettevõtja üle ainukontrolli või ühiskontrolli ning lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkti d alapunktides i ja ii sätestatud tingimused on täidetud kõigi võimalike turumääratluste alusel (36). |
| --- | --- |

☐

Kaks või enam ettevõtjat ühinevad või üks või mitu ettevõtjat omandavad mõne teise ettevõtja üle ainukontrolli või ühiskontrolli ning lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkti d alapunktides i ja ii sätestatud tingimused on täidetud kõigi võimalike turumääratluste alusel (36).

| ☐ | Kõigi ühel ja samal tooteturul ja geograafilisel turul äritegevusega tegelevate koondumise osaliste ühine turuosa (horisontaalsed kattumised) vastab vähemalt ühele järgmistest tingimustest:






  ☐ | see on väiksem kui 20 %; |
| --- | --- | --- |

☐

Kõigi ühel ja samal tooteturul ja geograafilisel turul äritegevusega tegelevate koondumise osaliste ühine turuosa (horisontaalsed kattumised) vastab vähemalt ühele järgmistest tingimustest:

☐

see on väiksem kui 20 %;

| ☐ | see on väiksem kui 50 % ja neil turgudel koondumisest tulenev Herfindahli-Hirschmani indeksi (HHI) muutus (delta) jääb alla 150 (37). |
| --- | --- |

☐

see on väiksem kui 50 % ja neil turgudel koondumisest tulenev Herfindahli-Hirschmani indeksi (HHI) muutus (delta) jääb alla 150 (37).

| ☐ | Kõigi selliste koondumise osaliste individuaalsed või ühised turuosad, kes tegelevad äritegevusega tooteturul, mis eelneb või järgneb tooteturule, kus tegutseb mõni teine koondumise osaline (vertikaalsuhe), vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:






  ☐ | need on eelnevatel ja järgnevatel turgudel väiksemad kui 30 %; |
| --- | --- | --- |

☐

Kõigi selliste koondumise osaliste individuaalsed või ühised turuosad, kes tegelevad äritegevusega tooteturul, mis eelneb või järgneb tooteturule, kus tegutseb mõni teine koondumise osaline (vertikaalsuhe), vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:

☐

need on eelnevatel ja järgnevatel turgudel väiksemad kui 30 %;

| ☐ | need on eelneval turul väiksemad kui 30 % ja järgneva turu üksuse eelneva turu sisendi ostuosa on väiksem kui 30 %; |
| --- | --- |

☐

need on eelneval turul väiksemad kui 30 % ja järgneva turu üksuse eelneva turu sisendi ostuosa on väiksem kui 30 %;

| ☐ | need on nii eelnevatel kui ka järgnevatel turgudel väiksemad kui 50 %, koondumisest tulenev HHI muutus (delta) jääb alla 150 nii eelnevatel kui ka järgnevatel turgudel ning turuosade poolest väiksem ettevõtja on eelnevatel ja järgnevatel turgudel sama (38). |
| --- | --- |

☐

need on nii eelnevatel kui ka järgnevatel turgudel väiksemad kui 50 %, koondumisest tulenev HHI muutus (delta) jääb alla 150 nii eelnevatel kui ka järgnevatel turgudel ning turuosade poolest väiksem ettevõtja on eelnevatel ja järgnevatel turgudel sama (38).

JA/VÕI

e)   Lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkt e ☐

| ☐ | Teatise esitaja omandab ainukontrolli ettevõtja üle, mille üle tal juba on ühiskontroll. |
| --- | --- |

☐

Teatise esitaja omandab ainukontrolli ettevõtja üle, mille üle tal juba on ühiskontroll.

JA/VÕI

f)   Lihtsustatud korda käsitleva teatise punkt 8 (paindlikkuse klausel) ☐

| ☐ | Kõigi võimalike turumääratluste alusel i) on osaliste ühine turuosa väiksem kui 25 % mis tahes asjaomasel turul, kus osaliste tegevus kattub, ja ii) ei esine ühtegi lihtsustatud korda käsitleva teatise II jao C osas kirjeldatud erandlikku asjaolu. |
| --- | --- |

☐

Kõigi võimalike turumääratluste alusel i) on osaliste ühine turuosa väiksem kui 25 % mis tahes asjaomasel turul, kus osaliste tegevus kattub, ja ii) ei esine ühtegi lihtsustatud korda käsitleva teatise II jao C osas kirjeldatud erandlikku asjaolu.

| ☐ | Kõigi võimalike turumääratluste alusel on osaliste ühine turuosa väiksem kui 25 % mis tahes asjaomasel turul, kus osaliste tegevus kattub, ja kuigi esineb üks või mitu lihtsustatud korda käsitleva teatise II jao C osas kirjeldatud erandlikku asjaolu, ei kaasne juhtumiga 11. jaos selgitatud põhjustel konkurentsiprobleeme. |
| --- | --- |

☐

Kõigi võimalike turumääratluste alusel on osaliste ühine turuosa väiksem kui 25 % mis tahes asjaomasel turul, kus osaliste tegevus kattub, ja kuigi esineb üks või mitu lihtsustatud korda käsitleva teatise II jao C osas kirjeldatud erandlikku asjaolu, ei kaasne juhtumiga 11. jaos selgitatud põhjustel konkurentsiprobleeme.

| ☐ | Ei esine ühtegi lihtsustatud korda käsitleva teatise II jao C osas kirjeldatud asjaoludest ning kõigi selliste koondumise osaliste individuaalsed või ühised turuosad, kes tegelevad äritegevusega turul, mis eelneb või järgneb turule, kus tegutseb mõni teine koondumise osaline (vertikaalsuhe), vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:






  ☐ | need on eelnevatel ja järgnevatel turgudel väiksemad kui 35 %; |
| --- | --- | --- |

☐

Ei esine ühtegi lihtsustatud korda käsitleva teatise II jao C osas kirjeldatud asjaoludest ning kõigi selliste koondumise osaliste individuaalsed või ühised turuosad, kes tegelevad äritegevusega turul, mis eelneb või järgneb turule, kus tegutseb mõni teine koondumise osaline (vertikaalsuhe), vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:

☐

need on eelnevatel ja järgnevatel turgudel väiksemad kui 35 %;

| ☐ | need on ühel turul väiksemad kui 50 %, samas kui kõigi koondumise osaliste individuaalsed ja ühised turuosad kõigil muudel vertikaalsetel turgudel on väiksemad kui 10 %. |
| --- | --- |

☐

need on ühel turul väiksemad kui 50 %, samas kui kõigi koondumise osaliste individuaalsed ja ühised turuosad kõigil muudel vertikaalsetel turgudel on väiksemad kui 10 %.

| ☐ | Esineb üks või mitu lihtsustatud korda käsitleva teatise II jao C osas kirjeldatud asjaoludest, juhtumiga ei kaasne 11. jaos selgitatud põhjustel konkurentsiprobleeme ning kõigi selliste koondumise osaliste individuaalsed või ühised turuosad, kes on vertikaalsuhetes, vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:






  ☐ | need on eelnevatel ja järgnevatel turgudel väiksemad kui 35 %; |
| --- | --- | --- |

☐

Esineb üks või mitu lihtsustatud korda käsitleva teatise II jao C osas kirjeldatud asjaoludest, juhtumiga ei kaasne 11. jaos selgitatud põhjustel konkurentsiprobleeme ning kõigi selliste koondumise osaliste individuaalsed või ühised turuosad, kes on vertikaalsuhetes, vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:

☐

need on eelnevatel ja järgnevatel turgudel väiksemad kui 35 %;

| ☐ | need on ühel turul väiksemad kui 50 %, samas kui kõigi koondumise osaliste individuaalsed ja ühised turuosad kõigil muudel vertikaalsetel turgudel on väiksemad kui 10 %. |
| --- | --- |

☐

need on ühel turul väiksemad kui 50 %, samas kui kõigi koondumise osaliste individuaalsed ja ühised turuosad kõigil muudel vertikaalsetel turgudel on väiksemad kui 10 %.

JA/VÕI

g)   Lihtsustatud korda käsitleva teatise punkt 9 (paindlikkuse klausel) ☐

| ☐ | Ühisettevõtte praegune aastakäive ja/või ettevõttesse suunatud tegevuse käive (39) teatise esitamise ajal on EMPs suurem kui 100 miljonit eurot, aga väiksem kui 150 miljonit eurot. |
| --- | --- |

☐

Ühisettevõtte praegune aastakäive ja/või ettevõttesse suunatud tegevuse käive (39) teatise esitamise ajal on EMPs suurem kui 100 miljonit eurot, aga väiksem kui 150 miljonit eurot.

| ☐ | Selle vara koguväärtus, mis kavatsetakse teatise esitamise ajal ühisettevõttesse üle anda, on EMPs üle 100 miljoni euro, aga alla 150 miljoni euro (40). |
| --- | --- |

☐

Selle vara koguväärtus, mis kavatsetakse teatise esitamise ajal ühisettevõttesse üle anda, on EMPs üle 100 miljoni euro, aga alla 150 miljoni euro (40).

| ☐ | Kui ühisettevõte tegutseb EMPs ja koondumisega kaasnevad horisontaalsed kattumised ja/või vertikaalsuhted, peaksite täitma vastavalt 8. ja/või 9. jao. |
| --- | --- |

☐

Kui ühisettevõte tegutseb EMPs ja koondumisega kaasnevad horisontaalsed kattumised ja/või vertikaalsuhted, peaksite täitma vastavalt 8. ja/või 9. jao.

Kui soovite vastuse täiendamiseks komisjonile veel lisateavet esitada, saate seda teha siin.

| |
| --- |

8. JAGU

HORISONTAALSED KATTUMISED

| 8.1. | Kui koondumisega kaasnevad horisontaalsed kattumised, sealhulgas kattumised i) väljatöötamisel olevate toodete ja turustatavate toodete vahel (41)
  või ii) väljatöötamisel olevate toodete vahel (st mitme väljatöötamisel oleva toote kattumine), peaksite täitma allpool esitatud tabeli (42). Peaksite tabelit kordama nii mitu korda, kui on vaja, et hõlmata kõik arvesse võetud võimalikud turud:
















  Horisontaalsed kattumised – turuosad ja väljatöötamisel olevad tooted |
| --- | --- |
| Pretsedendid (lisage viide asjakohastele punktidele) | Arvesse võetud võimalik tooteturg | Arvesse võetud võimalik geograafiline turg | Tarnija | Aasta X – 2 | Aasta X – 1 | Aasta X | Väljatöötamisel olevad tooted (43)

  (nimetus) |
| Väärtus | Maht | Väärtus | Maht | Väärtus | Maht |
| | | | 1. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % | |
| 2. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % | |
| 3. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % | |
| Kokku | % | % | % | % | % | % | |
| 1. konkurent | Jätke täitmata | % | % | |
| 2. konkurent | % | % | |
| 3. konkurent | % | % | |
| Muud | % | % | |
| Kokku | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | Jätke täitmata |
| Turu suurus | EUR | | EUR | | EUR | |
| Kirjeldage osaliste tegevust sellel turul: |
| Esitage siin täpsemad üksikasjad (eriti kui pretsedenti ei ole, peaksite esitama osaliste seisukohad tooteturu / geograafilise turu määratluse kohta): |
| Turuosa arvutamiseks kasutatud näitajad, allikad ja metoodika. Kui väärtus ja maht ei ole asjaomastel turgudel kõige tavalisemad turuosa arvutamise näitajad, peaksite esitama alternatiivsetel näitajatel põhinevad turuosad ja neid selgitama: |
| Kui juhtum kuulub lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkti d alapunkti i alapunkti bb alla, peaksite esitama HHI delta: |
| Esitage teave osalistel väljatöötamisel olevate toodete ja nendega seotud konkurentide kohta (sealhulgas nende arendusetapi kohta): |
| Esitage 1., 2. ja 3. konkurendi kontaktandmed ettenähtud vormingus: |

8.1.

Horisontaalsed kattumised – turuosad ja väljatöötamisel olevad tooted

Pretsedendid (lisage viide asjakohastele punktidele)

Arvesse võetud võimalik tooteturg

Arvesse võetud võimalik geograafiline turg

Tarnija

Aasta X – 2

Aasta X – 1

Aasta X

Väljatöötamisel olevad tooted (43)

(nimetus)

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

1. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

2. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

3. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

Kokku

%

%

%

%

%

%

1. konkurent

Jätke täitmata

%

%

2. konkurent

%

%

3. konkurent

%

%

Muud

%

%

Kokku

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

Jätke täitmata

Turu suurus

EUR

EUR

EUR

Kirjeldage osaliste tegevust sellel turul:

Esitage siin täpsemad üksikasjad (eriti kui pretsedenti ei ole, peaksite esitama osaliste seisukohad tooteturu / geograafilise turu määratluse kohta):

Turuosa arvutamiseks kasutatud näitajad, allikad ja metoodika. Kui väärtus ja maht ei ole asjaomastel turgudel kõige tavalisemad turuosa arvutamise näitajad, peaksite esitama alternatiivsetel näitajatel põhinevad turuosad ja neid selgitama:

Kui juhtum kuulub lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkti d alapunkti i alapunkti bb alla, peaksite esitama HHI delta:

Esitage teave osalistel väljatöötamisel olevate toodete ja nendega seotud konkurentide kohta (sealhulgas nende arendusetapi kohta):

Esitage 1., 2. ja 3. konkurendi kontaktandmed ettenähtud vormingus:

| 8.2. | Kui soovite vastuse täiendamiseks komisjonile veel lisateavet esitada, saate seda teha siin. |
| --- | --- |

8.2.

9. JAGU

VERTIKAALSUHTED

| 9.1. | Kui koondumisega kaasnevad vertikaalsuhted, (44)
  sealhulgas i) väljatöötamisel olevate toodete ja turustatavate toodete vahel või ii) väljatöötamisel olevate toodete vahel (st mitme väljatöötamisel oleva toote vahelised vertikaalsuhted), peaksite täitma allpool esitatud tabeli. Peaksite tabelit kordama nii mitu korda, kui on vaja, et hõlmata kõik arvesse võetud võimalikud turud (45):















  Vertikaalsuhted – turuosad ja väljatöötamisel olevad tooted |
| --- | --- |
| EELNEV TURG |
| Pretsedendid (lisage viide asjakohastele punktidele) | Arvesse võetud võimalik tooteturg | Arvesse võetud võimalik geograafiline turg | Tarnija | Aasta X – 2 | Aasta X – 1 | Aasta X | Väljatöötamisel olevad tooted (nimetus) (46) |
| Väärtus | Maht | Väärtus | Maht | Väärtus | Maht |
| | | | 1. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % | |
| 2. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % | |
| 3. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % | |
| Kokku | % | % | % | % | % | % | |
| 1. konkurent | Jätke täitmata | % | % | |
| 2. konkurent | % | % | |
| 3. konkurent | % | % | |
| Muud | % | % | |
| Kokku | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | Jätke täitmata |
| Turu suurus | EUR | | EUR | | EUR | |
| Kirjeldage osaliste tegevust sellel turul: |
| Esitage siin täpsemad üksikasjad (eriti kui pretsedenti ei ole, peaksite esitama osaliste seisukohad tooteturu / geograafilise turu määratluse kohta): |
| Turuosa arvutamiseks kasutatud näitajad, allikad ja metoodika. Kui väärtus ja maht ei ole asjaomastel turgudel kõige tavalisemad turuosa arvutamise näitajad, peaksite esitama alternatiivsetel näitajatel põhinevad turuosad ja neid selgitama: |
| Kui juhtum kuulub lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkti d alapunkti ii alapunkti cc alla, peaksite esitama HHI delta (väärtus ja maht kolme aasta kohta): |
| Esitage teave osalistel väljatöötamisel olevate toodete ja nendega seotud konkurentide kohta (sealhulgas nende arendusetapi kohta): |
| Esitage 1., 2. ja 3. konkurendi kontaktandmed ettenähtud vormingus: |

9.1.

Vertikaalsuhted – turuosad ja väljatöötamisel olevad tooted

EELNEV TURG

Pretsedendid (lisage viide asjakohastele punktidele)

Arvesse võetud võimalik tooteturg

Arvesse võetud võimalik geograafiline turg

Tarnija

Aasta X – 2

Aasta X – 1

Aasta X

Väljatöötamisel olevad tooted (nimetus) (46)

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

1. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

2. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

3. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

Kokku

%

%

%

%

%

%

1. konkurent

Jätke täitmata

%

%

2. konkurent

%

%

3. konkurent

%

%

Muud

%

%

Kokku

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

Jätke täitmata

Turu suurus

EUR

EUR

EUR

Kirjeldage osaliste tegevust sellel turul:

Esitage siin täpsemad üksikasjad (eriti kui pretsedenti ei ole, peaksite esitama osaliste seisukohad tooteturu / geograafilise turu määratluse kohta):

Turuosa arvutamiseks kasutatud näitajad, allikad ja metoodika. Kui väärtus ja maht ei ole asjaomastel turgudel kõige tavalisemad turuosa arvutamise näitajad, peaksite esitama alternatiivsetel näitajatel põhinevad turuosad ja neid selgitama:

Kui juhtum kuulub lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkti d alapunkti ii alapunkti cc alla, peaksite esitama HHI delta (väärtus ja maht kolme aasta kohta):

Esitage teave osalistel väljatöötamisel olevate toodete ja nendega seotud konkurentide kohta (sealhulgas nende arendusetapi kohta):

Esitage 1., 2. ja 3. konkurendi kontaktandmed ettenähtud vormingus:

| JÄRGNEV TURG |
| --- |
| Pretsedendid (lisage viide asjakohastele punktidele) | Arvesse võetud võimalik tooteturg | Arvesse võetud võimalik geograafiline turg | Tarnija | Aasta X – 2 | Aasta X – 1 | Aasta X | Väljatöötamisel olevad tooted (nimetus) (47) |
| Väärtus | Maht | Väärtus | Maht | Väärtus | Maht |
| | | | 1. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % | |
| 2. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % | |
| 3. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % | |
| Kokku | % | % | % | % | % | % | |
| 1. konkurent | Jätke täitmata | % | % | |
| 2. konkurent | % | % | |
| 3. konkurent | % | % | |
| Muud | % | % | |
| Kokku | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | Jätke täitmata |
| Turu suurus | EUR | | EUR | | EUR | |
| Kirjeldage osaliste tegevust sellel turul: |
| Esitage siin täpsemad üksikasjad (eriti kui pretsedenti ei ole, peaksite esitama osaliste seisukohad tooteturu / geograafilise turu määratluse kohta): |
| Turuosa arvutamiseks kasutatud näitajad, allikad ja metoodika. Kui väärtus ja maht ei ole asjaomastel turgudel kõige tavalisemad turuosa arvutamise näitajad, peaksite esitama alternatiivsetel näitajatel põhinevad turuosad ja neid selgitama: |
| Kui juhtum kuulub lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkti d alapunkti ii alapunkti cc alla, peaksite esitama HHI delta (väärtus ja maht kolme aasta kohta): |
| Esitage teave osalistel väljatöötamisel olevate toodete ja nendega seotud konkurentide kohta (sealhulgas nende arendusetapi kohta): |
| Esitage 1., 2. ja 3. konkurendi kontaktandmed ettenähtud vormingus: |

JÄRGNEV TURG

Pretsedendid (lisage viide asjakohastele punktidele)

Arvesse võetud võimalik tooteturg

Arvesse võetud võimalik geograafiline turg

Tarnija

Aasta X – 2

Aasta X – 1

Aasta X

Väljatöötamisel olevad tooted (nimetus) (47)

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

1. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

2. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

3. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

Kokku

%

%

%

%

%

%

1. konkurent

Jätke täitmata

%

%

2. konkurent

%

%

3. konkurent

%

%

Muud

%

%

Kokku

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

Jätke täitmata

Turu suurus

EUR

EUR

EUR

Kirjeldage osaliste tegevust sellel turul:

Esitage siin täpsemad üksikasjad (eriti kui pretsedenti ei ole, peaksite esitama osaliste seisukohad tooteturu / geograafilise turu määratluse kohta):

Turuosa arvutamiseks kasutatud näitajad, allikad ja metoodika. Kui väärtus ja maht ei ole asjaomastel turgudel kõige tavalisemad turuosa arvutamise näitajad, peaksite esitama alternatiivsetel näitajatel põhinevad turuosad ja neid selgitama:

Kui juhtum kuulub lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkti d alapunkti ii alapunkti cc alla, peaksite esitama HHI delta (väärtus ja maht kolme aasta kohta):

Esitage teave osalistel väljatöötamisel olevate toodete ja nendega seotud konkurentide kohta (sealhulgas nende arendusetapi kohta):

Esitage 1., 2. ja 3. konkurendi kontaktandmed ettenähtud vormingus:

| 9.2. | Kui soovite vastuse täiendamiseks komisjonile veel lisateavet esitada, saate seda teha siin. |
| --- | --- |

9.2.

10. JAGU

VERTIKAALSUHTED, MIS KUULUVAD LIHTSUSTATUD KORDA KÄSITLEVA TEATISE PUNKTI 5 ALAPUNKTI D ALAPUNKTI II ALAPUNKTI BB ALLA

| 10.1. | Kui koondumisega kaasnevad vertikaalsuhted, mis kuuluvad lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkti d alapunkti ii alapunkti bb alla, sealhulgas i) väljatöötamisel olevate projektide ja turustatavate toodete vahel või ii) väljatöötamisel olevate projektide vahel (st mitme väljatöötamisel oleva toote vahelised vertikaalsuhted), peaksite täitma allpool esitatud tabelid. Peaksite tabelit kordama nii mitu korda, kui on vaja, et hõlmata kõik arvesse võetud võimalikud turud (48):





















  Lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkti d alapunkti ii alapunkti bb kohased vertikaalsuhted – turuosad ja väljatöötamisel olevad tooted |
| --- | --- |
| EELNEV TURG |
| Pretsedendid (lisage viide asjakohastele punktidele) | Arvesse võetud võimalik tooteturg | Arvesse võetud võimalik geograafiline turg | Toodete tarnimine eelnevatel turgudel
  (turuosad) | Toodete ostmine eelnevatel turgudel
  (ostuosad) |
| | | | Üksus | Aasta X – 2 | Aasta X – 1 | Aasta X | Väljatöötamisel olevad tooted (nimetus) (49) | Aasta X – 2 | Aasta X – 1 | Aasta X |
| | | | | Väärtus | Maht | Väärtus | Maht | Väärtus | Maht | | Väärtus | Maht | Väärtus | Maht | Väärtus | Maht |
| | | | 1. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % | | | | | | | |
| | | | 2. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % | | | | | | | |
| | | | 3. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % | | | | | | | |
| | | | Kokku | % | % | % | % | % | % | | | | | | | |
| | | | 1. konkurent | Jätke täitmata | % | % | | Jätke täitmata |
| | | | 2. konkurent | % | % | |
| | | | 3. konkurent | % | % | |
| | | | Muud | % | % | |
| | | | Kokku | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | Jätke täitmata | Jätke täitmata |
| | | | Turu suurus | EUR | | EUR | | EUR | | | Jätke täitmata |
| Kirjeldage osaliste tegevust sellel turul: |
| Esitage siin täpsemad üksikasjad (eriti kui pretsedenti ei ole, tuleks esitada osaliste seisukohad tooteturu / geograafilise turu määratluse kohta): |
| Turuosa arvutamiseks kasutatud näitajad, allikad ja metoodika. Kui väärtus ja maht ei ole asjaomastel turgudel kõige tavalisemad turuosa arvutamise näitajad, peaksite esitama alternatiivsetel näitajatel põhinevad turuosad ja neid selgitama: |
| Esitage teave osalistel väljatöötamisel olevate toodete ja nendega seotud konkurentide kohta (sealhulgas nende arendusetapi kohta): |
| Selgitage, kas aastal X; aastal X – 1 või aastal X – 2 ostis üks või mitu asjaomast ettevõtjat ühelt või mitmelt muult asjaomaselt ettevõtjalt eelneva turu sisendit, ning märkige protsentides nende ostude osakaal asjaomase ettevõtja ostude kogusummas: |
| Esitage 1., 2. ja 3. konkurendi kontaktandmed ettenähtud vormingus: |

10.1.

Lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkti d alapunkti ii alapunkti bb kohased vertikaalsuhted – turuosad ja väljatöötamisel olevad tooted

EELNEV TURG

Pretsedendid (lisage viide asjakohastele punktidele)

Arvesse võetud võimalik tooteturg

Arvesse võetud võimalik geograafiline turg

Toodete tarnimine eelnevatel turgudel

(turuosad)

Toodete ostmine eelnevatel turgudel

(ostuosad)

Üksus

Aasta X – 2

Aasta X – 1

Aasta X

Väljatöötamisel olevad tooted (nimetus) (49)

Aasta X – 2

Aasta X – 1

Aasta X

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

1. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

2. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

3. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

Kokku

%

%

%

%

%

%

1. konkurent

Jätke täitmata

%

%

Jätke täitmata

2. konkurent

%

%

3. konkurent

%

%

Muud

%

%

Kokku

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

Jätke täitmata

Jätke täitmata

Turu suurus

EUR

EUR

EUR

Jätke täitmata

Kirjeldage osaliste tegevust sellel turul:

Esitage siin täpsemad üksikasjad (eriti kui pretsedenti ei ole, tuleks esitada osaliste seisukohad tooteturu / geograafilise turu määratluse kohta):

Turuosa arvutamiseks kasutatud näitajad, allikad ja metoodika. Kui väärtus ja maht ei ole asjaomastel turgudel kõige tavalisemad turuosa arvutamise näitajad, peaksite esitama alternatiivsetel näitajatel põhinevad turuosad ja neid selgitama:

Esitage teave osalistel väljatöötamisel olevate toodete ja nendega seotud konkurentide kohta (sealhulgas nende arendusetapi kohta):

Selgitage, kas aastal X; aastal X – 1 või aastal X – 2 ostis üks või mitu asjaomast ettevõtjat ühelt või mitmelt muult asjaomaselt ettevõtjalt eelneva turu sisendit, ning märkige protsentides nende ostude osakaal asjaomase ettevõtja ostude kogusummas:

Esitage 1., 2. ja 3. konkurendi kontaktandmed ettenähtud vormingus:

| JÄRGNEV TURG |
| --- |
| Pretsedendid (lisage viide asjakohastele punktidele) | Arvesse võetud võimalik tooteturg | Arvesse võetud võimalik geograafiline turg | Tarnija | Aasta X – 2 | Aasta X – 1 | Aasta X | Väljatöötamisel olevad tooted
  (nimetus) (50) |
| Väärtus | Maht | Väärtus | Maht | Väärtus | Maht |
| | | | 1. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % | |
| 2. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % | |
| 3. asjaomane ettevõtja | % | % | % | % | % | % | |
| Kokku | % | % | % | % | % | % | |
| | | | 1. konkurent | Jätke täitmata | % | % | |
| | | | 2. konkurent | % | % | |
| | | | 3. konkurent | % | % | |
| | | | Muud | % | % | |
| | | | Kokku | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | Jätke täitmata |
| | | | Turu suurus | EUR | | EUR | | EUR | |
| Kirjeldage osaliste tegevust sellel turul: |
| Esitage siin täpsemad üksikasjad (eriti kui pretsedenti ei ole, peaksite esitama osaliste seisukohad tooteturu / geograafilise turu määratluse kohta): |
| Turuosa arvutamiseks kasutatud näitajad, allikad ja metoodika. Kui väärtus ja maht ei ole asjaomastel turgudel kõige tavalisemad turuosa arvutamise näitajad, peaksite esitama alternatiivsetel näitajatel põhinevad turuosad ja neid selgitama: |
| Esitage teave osalistel väljatöötamisel olevate toodete ja nendega seotud konkurentide kohta (sealhulgas nende arendusetapi kohta): |
| Esitage 1., 2. ja 3. konkurendi kontaktandmed ettenähtud vormingus: |
| Prognoosige, kui suure osa (%) kogunõudlusest eelneva turu sisendi järele moodustab aastatel X, X – 1 ja X – 2 järgneva turu nõudlus. Peaksite lisaks järgnevale turule nimetama ka eri tööstusharud, sektorid ja lõppkasutusvaldkonnad, kus saab eelneva turu sisendit kasutada, sealhulgas iga tööstusharu, sektori ja/või lõppkasutusvaldkonna osakaalu (%) kogunõudluses eelneva turu toote järele. Kui see teave ei ole kättesaadav kogu turu kohta, peaksite märkima, kui suur osa eelneval turul tegutseva osalise müügist toimus tema kümnele põhikliendile (sealhulgas vajaduse korral teistele osalistele): |

JÄRGNEV TURG

Pretsedendid (lisage viide asjakohastele punktidele)

Arvesse võetud võimalik tooteturg

Arvesse võetud võimalik geograafiline turg

Tarnija

Aasta X – 2

Aasta X – 1

Aasta X

Väljatöötamisel olevad tooted

(nimetus) (50)

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

Väärtus

Maht

1. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

2. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

3. asjaomane ettevõtja

%

%

%

%

%

%

Kokku

%

%

%

%

%

%

1. konkurent

Jätke täitmata

%

%

2. konkurent

%

%

3. konkurent

%

%

Muud

%

%

Kokku

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

Jätke täitmata

Turu suurus

EUR

EUR

EUR

Kirjeldage osaliste tegevust sellel turul:

Esitage siin täpsemad üksikasjad (eriti kui pretsedenti ei ole, peaksite esitama osaliste seisukohad tooteturu / geograafilise turu määratluse kohta):

Turuosa arvutamiseks kasutatud näitajad, allikad ja metoodika. Kui väärtus ja maht ei ole asjaomastel turgudel kõige tavalisemad turuosa arvutamise näitajad, peaksite esitama alternatiivsetel näitajatel põhinevad turuosad ja neid selgitama:

Esitage teave osalistel väljatöötamisel olevate toodete ja nendega seotud konkurentide kohta (sealhulgas nende arendusetapi kohta):

Esitage 1., 2. ja 3. konkurendi kontaktandmed ettenähtud vormingus:

Prognoosige, kui suure osa (%) kogunõudlusest eelneva turu sisendi järele moodustab aastatel X, X – 1 ja X – 2 järgneva turu nõudlus. Peaksite lisaks järgnevale turule nimetama ka eri tööstusharud, sektorid ja lõppkasutusvaldkonnad, kus saab eelneva turu sisendit kasutada, sealhulgas iga tööstusharu, sektori ja/või lõppkasutusvaldkonna osakaalu (%) kogunõudluses eelneva turu toote järele. Kui see teave ei ole kättesaadav kogu turu kohta, peaksite märkima, kui suur osa eelneval turul tegutseva osalise müügist toimus tema kümnele põhikliendile (sealhulgas vajaduse korral teistele osalistele):

| 10.2. | Kui soovite vastuse täiendamiseks komisjonile veel lisateavet esitada, saate seda teha siin. |
| --- | --- |

10.2.

11. JAGU

TAGATISED JA ERANDID
   (51)

| Mis tahes koondumise osalisel on märkimisväärne mittekontrolliv osalus (st üle 10 %) äriühingutes, mis tegutsevad mõne teise osalistega samal turul või vertikaalsetel turgudel, või kattuv juhatus sellise äriühingu omaga (nt omandaval ettevõtjal on sihtäriühinguga samal turul tegutsevas ettevõtjas mittekontrolliv osalus või ühised juhatuse liikmed). | ☐ | Jah |
| --- | --- | --- |

Mis tahes koondumise osalisel on märkimisväärne mittekontrolliv osalus (st üle 10 %) äriühingutes, mis tegutsevad mõne teise osalistega samal turul või vertikaalsetel turgudel, või kattuv juhatus sellise äriühingu omaga (nt omandaval ettevõtjal on sihtäriühinguga samal turul tegutsevas ettevõtjas mittekontrolliv osalus või ühised juhatuse liikmed).

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Ühel või mitmel osaliste konkurendil on märkimisväärne mittekontrolliv osalus (st üle 10 %) mis tahes asjaomases ettevõtjas.

Kui jah, siis:

märkige osalus protsentides:

märkige osalusega seotud õigused:

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Osalised tegutsevad vahetult seotud naaberturgudel ja ükskõik millise osalise turuosa on mis tahes võimaliku turumääratluse kohaselt ükskõik millisel neist turgudest 30 % või suurem.

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Ükskõik millisele turule jääb alles vähem kui kolm konkurenti, kelle turuosa on üle 5 %, ja sellega kaasnevad horisontaalsed kattumised või vertikaalsuhted mis tahes võimaliku turumääratluse alusel.

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Asjaomased turuosa künnised on tootmisvõimsuse seisukohast ületatud mis tahes võimaliku turumääratluse alusel (52).

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Osalised (või üks neist) on hiljuti sisenenud kattuvatele turgudele (st sisenenud turule viimase kolme aasta jooksul).

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Osalised on kattuvatel turgudel olulised innovaatorid.

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Osalised on viimase viie aasta jooksul toonud turule olulise väljatöötamisel oleva toote.

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Koondumine toob kaasa väljatöötamisel olevate projektide kattumise või väljatöötamisel olevate projektide ja turustatavate toodete kattumise.

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Üks osaline kavatseb laieneda tooteturgudel ja/või geograafilistel turgudel, kus teine osaline tegutseb või mis on vertikaalsuhtes toodetega, millega teine osaline tegeleb.

Selgitage selliste kavatsustega seotud tooteid või teenuseid ja nende turulelaskmise ajakava: [vaba tekst].

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Rohkem kui kahe tasandiga tootmisahelates on osaliste individuaalne või ühine turuosa väärtusahela mis tahes tasandil (väärtuse, mahu või tootmisvõimsuse seisukohast) vähemalt 30 %.

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Ühisettevõtte oodatav aastakäive on EMPs järgmise kolme aasta jooksul oluliselt üle 100 miljoni euro.

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Ühisettevõtte oodatav aastakäive on EMPs järgmise kolme aasta jooksul oluliselt üle 150 miljoni euro.

Kui ühisettevõtte oodatav aastakäive on EMPs järgmise kolme aasta jooksul üle 100 miljoni euro, esitage järgmise kolme aasta oodatav käive: [vaba tekst].

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Kui vastasite mõnele eespool esitatud küsimusele jaatavalt, selgitage, miks teie arvates tuleks juhtumit käsitleda lihtsustatud korda käsitleva teatise alusel, ja esitage kõik asjakohased üksikasjad: [vaba tekst].

12. JAGU

ÜHISETTEVÕTTE MÕJU KOOSTÖÖLE

| 12.1. | Kas kaks või enam emaettevõtjat jätkavad tegevust samal turul kui ühisettevõte või ühisettevõtte turule eelneval või järgneval või sellega vahetult seotud naaberturul? |
| --- | --- |

12.1.

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Emaettevõtja

Turg

Käive

Turuosa

Ühisettevõte

Turg

Käive

Turuosa

| 12.2. | Selgitage, kas praegusel juhul on täidetud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõigetes 1 ja 3 ning vajaduse korral Euroopa Majanduspiirkonna lepingu vastavates sätetes kehtestatud kriteeriumid. |
| --- | --- |

12.2.

| 12.3. | Kui soovite vastuse täiendamiseks komisjonile veel lisateavet esitada, saate seda teha siin. |
| --- | --- |

12.3.

13. JAGU

KONTAKTANDMED

| Teatise esitaja | 2. teatise esitaja (kui see on asjakohane) |
| --- | --- |
| Nimi | Nimi |
| Aadress | Aadress |
| Telefoninumber | Telefoninumber |
| E-post | E-post |
| Veebisait | Veebisait |
| Sihtäriühing | Telefoninumber |
| Nimi | E-post |
| Aadress | Veebisait |
| Teatise esitaja volitatud esindaja | 2. teatise esitaja volitatud esindaja |
| Nimi | Nimi |
| Organisatsioon | Organisatsioon |
| Aadress | Aadress |
| Telefoninumber | Telefoninumber |
| E-post | E-post |

Teatise esitaja

2. teatise esitaja (kui see on asjakohane)

Nimi

Nimi

Aadress

Aadress

Telefoninumber

Telefoninumber

E-post

E-post

Veebisait

Veebisait

Sihtäriühing

Telefoninumber

Nimi

E-post

Aadress

Veebisait

Teatise esitaja volitatud esindaja

2. teatise esitaja volitatud esindaja

Nimi

Nimi

Organisatsioon

Organisatsioon

Aadress

Aadress

Telefoninumber

Telefoninumber

E-post

E-post

14. JAGU

LISAD

| ☐ | Koondumisega seotud dokumendid |
| --- | --- |

☐

Koondumisega seotud dokumendid

Sätted, millega kehtestatakse kontrolli üleminek:

Sätted, millega kehtestatakse täielik toimivus:

| ☐ | (Teatise esitaja(te)) volikirja originaaleksemplar(id) |
| --- | --- |

☐

(Teatise esitaja(te)) volikirja originaaleksemplar(id)

| ☐ | Käibeandmed – jaotus EMPs |
| --- | --- |

☐

Käibeandmed – jaotus EMPs

| ☐ | Turuosade metoodika |
| --- | --- |

☐

Turuosade metoodika

| ☐ | Ainult juhul, kui koondumisega kaasneb EMPs üks või mitu horisontaalset kattumist ja/või vertikaalsuhted, peaksite esitama:






  — | koopiad kõikidest ettekannetest, mille on teatatud koondumise analüüsimiseks olenevalt äriühingu juhtimisstruktuurist koostanud haldusnõukogu liikmed või juhatuse või nõukogu liikmed või muu(d) sarnaste ülesannetega isik(ud) (või isik(ud), kellele sellised ülesanded on delegeeritud või määratud) või aktsionäride koosolek või mis on koostatud eespool nimetatud isikute jaoks või neile edastatud; |
| --- | --- | --- |

☐

Ainult juhul, kui koondumisega kaasneb EMPs üks või mitu horisontaalset kattumist ja/või vertikaalsuhted, peaksite esitama:

—

koopiad kõikidest ettekannetest, mille on teatatud koondumise analüüsimiseks olenevalt äriühingu juhtimisstruktuurist koostanud haldusnõukogu liikmed või juhatuse või nõukogu liikmed või muu(d) sarnaste ülesannetega isik(ud) (või isik(ud), kellele sellised ülesanded on delegeeritud või määratud) või aktsionäride koosolek või mis on koostatud eespool nimetatud isikute jaoks või neile edastatud;

| — | võimaluse korral kõikide koondumise osaliste viimaste aastaaruannete ja raamatupidamisaruannete veebiaadress või kui selline aadress puudub, siis koondumise osaliste viimaste aastaaruannete ja raamatupidamisaruannete koopiad. |
| --- | --- |

—

võimaluse korral kõikide koondumise osaliste viimaste aastaaruannete ja raamatupidamisaruannete veebiaadress või kui selline aadress puudub, siis koondumise osaliste viimaste aastaaruannete ja raamatupidamisaruannete koopiad.

| ☐ | Muud lisad |
| --- | --- |

☐

Muud lisad

Kirjeldage

15. JAGU

MUUD TEATED

| 15.1. | Kas koondumisest tuleb teatada muudes jurisdiktsioonides?







  ☐ | Jah |
| --- | --- | --- |

15.1.

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Kui jah, siis loetlege need siin:

| 15.2. | Märkige, kas olete esitanud või kavatsete esitada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2022. aasta määruse (EL) 2022/2560 (mis käsitleb siseturgu moonutavaid välisriigi subsiidiume) (ELT L 330, 23.12.2022, lk 1–45) artikli 20 kohase teatise. |
| --- | --- |

15.2.

16. JAGU

DEKLARATSIOON

| ☐ | Teatise esitaja või esitajad kinnitavad, et käesolevas vormis esitatud teave on neile teadaolevatel andmetel ja nende veendumuse kohaselt õige, täpne ja täielik, et asjakohastest dokumentidest on esitatud tõesed ja täielikud koopiad, et kõik hinnangud on vastavalt märgistatud ja need on antud nende aluseks olevate faktide põhjal nii täpselt kui võimalik ning et kõik esitatud arvamused on siirad. |
| --- | --- |

☐

Teatise esitaja või esitajad kinnitavad, et käesolevas vormis esitatud teave on neile teadaolevatel andmetel ja nende veendumuse kohaselt õige, täpne ja täielik, et asjakohastest dokumentidest on esitatud tõesed ja täielikud koopiad, et kõik hinnangud on vastavalt märgistatud ja need on antud nende aluseks olevate faktide põhjal nii täpselt kui võimalik ning et kõik esitatud arvamused on siirad.

| ☐ | Teatise esitaja(d) on teadlik(ud) ühinemismääruse artikli 14 lõike 1 punkti a sätetest. |
| --- | --- |

☐

Teatise esitaja(d) on teadlik(ud) ühinemismääruse artikli 14 lõike 1 punkti a sätetest.

Digitaalselt allkirjastatud vormide puhul täidetakse järgmised väljad üksnes teavitamise eesmärgil. Need peaksid vastama asjaomas(t)e e-allkirja(de) metaandmetele.

Kuupäev:

| [1. allakirjutaja]
  Nimi:
  Organisatsioon:
  Ametikoht:
  Aadress:
  Telefoninumber:
  E-post:
  [(allkirjastatud elektrooniliselt) / allkiri] | [2. allakirjutaja, kui see on asjakohane]
  Nimi:
  Organisatsioon:
  Ametikoht:
  Aadress:
  Telefoninumber:
  E-post:
  [(allkirjastatud elektrooniliselt) / allkiri] |
| --- | --- |

[1. allakirjutaja]

Nimi:

Organisatsioon:

Ametikoht:

Aadress:

Telefoninumber:

E-post:

[(allkirjastatud elektrooniliselt) / allkiri]

[2. allakirjutaja, kui see on asjakohane]

Nimi:

Organisatsioon:

Ametikoht:

Aadress:

Telefoninumber:

E-post:

[(allkirjastatud elektrooniliselt) / allkiri]

---

(1)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (edaspidi „ühinemismäärus“) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

(2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 22.

(3)  Komisjoni teatis, mis käsitleb teatavate koondumiste lihtsustatud menetlemist vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (ELT C 160, 5.5.2023, lk 1) (edaspidi „lihtsustatud korda käsitlev teatis“).

(4)  Mõiste „praegune käive“ viitab ühisettevõtte käibele teatise esitamise ajal. Ühisettevõtte käibe saab kindlaks määrata emaettevõtjate kõige värskemate auditeeritud aruannete alusel või ühisettevõtte enda auditeeritud aruannete alusel, olenevalt sellest, kas eraldi aruanded ühisettevõttesse koondatud ressursside kohta on kättesaadavad.

(5)  Lihtsustatud korda käsitlev teatis, punkti 5 alapunkt a.

(6)  Lihtsustatud korda käsitlev teatis, punkti 5 alapunkt b.

(7)  Vt lihtsustatud korda käsitlev teatis, punkti 5 alapunkt c.

(8)  Vt lihtsustatud korda käsitlev teatis, punkti 5 alapunkt d.

(9)  Vt lihtsustatud korda käsitlev teatis, punkti 5 alapunkt e.

(10)  Vt lihtsustatud korda käsitlev teatis, punkt 8.

(11)  Vt lihtsustatud korda käsitlev teatis, punkt 9.

(12)  Vt lihtsustatud korda käsitlev teatis, punkt 9.

(13)  Töörühma määramise taotluse vorm on kättesaadav aadressil https://ec.europa.eu/competition-policy/mergers/practical-information_en.

(14)  Eelkõige tehingud, mis kuuluvad lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunktide a ja c alla (vt lihtsustatud korda käsitlev teatis, punkt 27).

(15)  
  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39EUR-Lex - 32018R1725 - EN - EUR-Lex (europa.eu).

(16)  Vt volikirja vormi aadressil https://ec.europa.eu/competition/mergers/legislation/power_of_attorney_template_en.docx.

(17)  Vt https://ec.europa.eu/competition-policy/mergers/practical-information_en.

(*1)  Täidetakse ühinemiste registris esitatud teabega.

(18)  Ühinemisega on tegemist siis, kui kaks või enam sõltumatut ettevõtjat ühinevad uueks ettevõtjaks ning lõpetavad tegutsemise eraldiseisvate juriidiliste isikutena. Lisateabe ja pädevusaspekte käsitlevate suuniste saamiseks vt Euroopa Komisjoni konsolideeritud pädevuseteatis, mis käsitleb nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (edaspidi „Euroopa Komisjoni konsolideeritud pädevuseteatis“) (ELT C 95, 16.04.2008, lk 1, punktid 9 ja 10) (kättesaadav aadressil https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A52008XC0416%2808%29).

(19)  See stsenaarium viitab ühiskontrolli omandamisele selliste sihtäriühingute üle, mida varem ei kontrollinud ükski ühiskontrolli omandav osaline (st kontrolli omandamine ettevõtja üle sõltumatult kolmandalt isikult). Vt eelkõige Euroopa Komisjoni konsolideeritud pädevuseteatise punkt 91.

(20)  See kategooria viitab ühisettevõtte n-ö puhta lehena asutamisele, mille puhul emaettevõtjad ei anna uuele ettevõttele üle olemasolevat majandustegevust (st tütarettevõtjat või turul tegutsevat ettevõtet) või annavad üle ainult varad, mis iseenesest ei moodusta ettevõtet.

(21)  Need juhtumid hõlmavad muu hulgas i) uute täielikult toimivate ühisettevõtete loomist, mille puhul üks või mitu emaettevõtjat annavad üle olemasoleva ettevõtte või majandustegevuse, ning ii) ühisettevõtte kontrollivate aktsionäride lisandumist või asendamist. Vt eelkõige Euroopa Komisjoni konsolideeritud pädevuseteatise punkt 92.

(22)  Asjaomaste ettevõtjate määratluse kohta vt Euroopa Komisjoni konsolideeritud pädevuseteatise punktid 129–153.

(23)  Teatise esitaja või muud.

(24)  A = omandaja ainu- või ühiskontrolli omandamise korral (kui neid on mitu, määrake kindlaks A1, A2 jne).

T = sihtäriühing ainukontrolli omandamise korral (kui neid on mitu, määrake kindlaks T1, T2 jne).

JV = ühisettevõte ühiskontrolli omandamise korral (kui neid on mitu, määrake kindlaks JV1, JV2 jne).

MP = ühinev osaline ühinemise korral (kui neid on mitu, määrake kindlaks MP1, MP2 jne).

(25)  Käibeandmed tuleb esitada eurodes keskmiste vahetuskursside alusel, mis kehtisid kõnealustel aastatel või muudel ajavahemikel.

(26)  Kui majandusaasta ei lange kokku kalendriaastaga, märkige majandusaasta lõpp täielikus kuupäevavormingus (pp/kk/aaaa).

(27)  EFTA riikide hulka kuuluvad Island, Liechtenstein ja Norra.

(28)  Peaksite lisama ainult nende toodete NACE koodid, millega kaasnevad mis tahes horisontaalsed kattumised ja/või mittehorisontaalsed suhted. Kui horisontaalseid kattumisi või mittehorisontaalseid suhted ei ole, peaksite lisama sihtäriühingu põhitoodete NACE koodid.

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1) (kättesaadav aadressil EUR-Lex - 32006R1893 - ET - EUR-Lex (europa.eu)).

(30)  Peaksite tuginema Euroopa Komisjoni konsolideeritud pädevuseteatisele.

(31)  Peaksite võtma arvesse otsustusorganit, kes teeb Euroopa Komisjoni konsolideeritud pädevuseteatise punktides 3.1 ja 3.2 kirjeldatud strateegilisi otsuseid.

(32)  Arvesse tuleks võtta mis tahes vara, mis kavatsetakse teatise esitamise ajal ühisettevõttele üle anda, olenemata kuupäevast, mil need varad ühisettevõttele tegelikult üle antakse.

(33)  Väljend „ja/või“ osutab erinevatele hõlmatud olukordadele. Sealhulgas:

| — | sihtäriühingu ühisel omandamisel tuleb arvesse võtta selle sihtäriühingu (ühisettevõtte) käivet; |
| --- | --- |

—

sihtäriühingu ühisel omandamisel tuleb arvesse võtta selle sihtäriühingu (ühisettevõtte) käivet;

| — | sellise ühisettevõtte loomisel, millesse emaettevõtja suunab oma tegevuse, tuleb arvesse võtta ettevõttesse suunatud tegevuse käivet; |
| --- | --- |

—

sellise ühisettevõtte loomisel, millesse emaettevõtja suunab oma tegevuse, tuleb arvesse võtta ettevõttesse suunatud tegevuse käivet;

| — | kui olemasolevasse ühisettevõttesse lisandub uus kontrolliv osaline, tuleb arvesse võtta ühisettevõtte käivet ning uue emaettevõtja poolt ettevõttesse suunatud (võimaliku) tegevuse käivet. |
| --- | --- |

—

kui olemasolevasse ühisettevõttesse lisandub uus kontrolliv osaline, tuleb arvesse võtta ühisettevõtte käivet ning uue emaettevõtja poolt ettevõttesse suunatud (võimaliku) tegevuse käivet.

(34)  Arvesse tuleks võtta mis tahes vara, mis kavatsetakse teatise esitamise ajal ühisettevõttele üle anda, olenemata kuupäevast, mil need varad ühisettevõttele tegelikult üle antakse.

(35)  Selle kategooria kohaldamiseks tuleb valida need kaks lahtrit.

(36)  Horisontaalsete kattumiste ja vertikaalsuhete künniseid kohaldatakse kõigi võimalike alternatiivsete toote- ja geograafiliste turgude määratluste puhul, mida võib olla vaja konkreetsel juhul arvesse võtta. On oluline, et teatises aluseks võetud turumääratlused oleksid piisavalt täpsed, et õigustada hinnangut, et kõnealused künnised ei ole täidetud, ning et loetletaks kõik võimalikud alternatiivsed turumääratlused, mida võib olla vaja arvesse võtta (sealhulgas riiklikust turust kitsamad geograafilised turud).

(37)  HHI arvutamisel liidetakse kõikide turul tegutsevate äriühingute turuosade ruudud: vt komisjoni suunised horisontaalsete ühinemiste hindamiseks vastavalt nõukogu määrusele kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT C 31, 5.2.2004, lk 5, punkt 16) (kättesaadav aadressil https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/ALL/?uri=celex%3A52004XC0205%2802%29). Koondumisest tuleneva HHI delta arvutamiseks piisab aga sellest, kui lahutada koondumise osaliste turuosade summa ruudust (st ühinemisel tekkiva üksuse koondumisjärgse turuosa ruudust) osaliste üksikute turuosade ruutude summa (kuna kõigi teiste turul tegutsevate konkurentide turuosad jäävad samaks ega mõjuta seega tehte tulemust).

(38)  Selle kategooria eesmärk on näidata väikesi muutusi varasemas vertikaalses integratsioonis. Näiteks ettevõtja A, kes tegutseb eelneval ja järgneval turul (mõlemal 45 % turuosaga), omandab ettevõtja B, kes tegutseb samal eelneval ja järgneval turul (mõlemal 0,5 % turuosaga). Sellesse kategooriasse ei kuulu olukorrad, kus suurem osa vertikaalsest integratsioonist tuleneb tehingust, isegi kui ühised turuosad on väiksemad kui 50 % ja HHI delta jääb alla 150. Näiteks ei hõlma see kategooria järgmist olukorda: ettevõtja A, kes tegutseb eelneval turul turuosaga 45 % ja järgneval turul turuosaga 0,5 %, omandab ettevõtja B, kes tegutseb eelneval turul turuosaga 0,5 % ja järgneval turul turuosaga 45 %.

(39)  Vt joonealune märkus 33.

(40)  Vt joonealune märkus 34.

(41)  Väljatöötamisel olevad tooted on tooted, mis võidakse lühema või keskmise ajavahemiku jooksul turule tuua. Väljatöötamisel olevad tooted hõlmavad ka teenuseid.

(42)  Väljatöötamisel olevate toodetega seotud horisontaalsete kattumiste korral peaksite esitama turuosad turustatavate toodete kohta, millega võimalikul asjaomasel turul konkureeritakse.

(43)  Peaksite esitama osapooltele ja/või turustatavaid tooteid pakkuvate konkurentide turuosad. Kui turustatavaid tooteid ei ole, peaksite nimetama vähemalt kolm konkurenti, kellel on väljatöötamisel konkureerivaid tooteid.

(44)  Välja arvatud vertikaalsuhted, mis kuuluvad lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 5 alapunkti d alapunkti ii alapunkti bb alla. Nende vertikaalsuhete kohta täitke allpool 10. jagu.

(45)  Näiteks kui võtsite eelneva turu U ja järgneva turu D vahelise vertikaalsuhte puhul arvesse võimaliku eelneva turu määratlusi U1 ja U2, peaksite lisama kaks tabelit: i) teave U1 ja D kohta ning ii) teave U2 ja D kohta.

(46)  Peaksite esitama osapooltele ja/või turustatavaid tooteid pakkuvate konkurentide turuosad. Kui turustatavaid tooteid ei ole, peaksite nimetama vähemalt kolm konkurenti, kellel on väljatöötamisel konkureerivaid tooteid.

(47)  Peaksite esitama osapooltele ja/või turustatavaid tooteid pakkuvate konkurentide turuosad. Kui turustatavaid tooteid ei ole, peaksite nimetama vähemalt kolm konkurenti, kellel on väljatöötamisel konkureerivaid tooteid.

(48)  Näiteks kui võtsite eelneva turu U ja järgneva turu D vahelise vertikaalsuhte puhul arvesse võimaliku eelneva turu määratlusi U1 ja U2, peaksite lisama kaks tabelit: i) teave U1 ja D kohta ning ii) teave U2 ja D kohta.

(49)  Peaksite esitama osapooltele ja/või turustatavaid tooteid pakkuvate konkurentide turuosad. Kui turustatavaid tooteid ei ole, peaksite nimetama vähemalt kolm konkurenti, kellel on väljatöötamisel konkureerivaid tooteid.

(50)  Peaksite esitama osapooltele ja/või turustatavaid tooteid pakkuvate konkurentide turuosad. Kui turustatavaid tooteid ei ole, peaksite nimetama vähemalt kolm konkurenti, kellel on väljatöötamisel konkureerivaid tooteid.

(51)  Täitke ainult üks tabel kõigi turgude kohta, mis kuuluvad lihtsustatud korda käsitleva teatise mis tahes kategooriasse, mille suhtes ei kohaldata ühtegi tagatist/erandit (st vastus kõigile 11. jaos esitatud küsimustele on „ei“). Esitage eraldi tabel iga turu kohta, mis kuulub lihtsustatud korda käsitleva teatise mis tahes kategooriasse, mille puhul vastus vähemalt ühele küsimusele on „jah“.

(52)  Kui see näitaja on asjakohane turgudel, kus koondumisega kaasneb osaliste tegevuse horisontaalne kattumine või vertikaalsuhe.

---

III LISA

NÕUKOGU MÄÄRUSE (EÜ) nr 139/2004 ARTIKLI 4 LÕIGETE 4 JA 5 KOHASEID PÕHJENDATUD ETTEPANEKUID KÄSITLEV VORM

(VORM RS)

SISSEJUHATUS

A.   Vormi RS eesmärk

| 1) | Vormis RS täpsustatakse teavet, mis tuleb esitada, kui määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) (edaspidi „ühinemismäärus“) artikli 4 lõigete 4 ja 5 alusel tehakse põhjendatud ettepanek teatamiseelse üleandmise kohta. Euroopa Liidu ühinemiskontrolli süsteem on sätestatud ühinemismääruses ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/914 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle) (edaspidi „rakendusmäärus“), (2) millele on lisatud käesolev vorm RS. Teie tähelepanu juhitakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (3) (edaspidi „EMP leping“) vastavatele sätetele. |
| --- | --- |

1)

B.   Kontaktid enne vormi RS ja vabastamistaotluste esitamist

| 2) | Käesolevas vormis RS nõutav teave tuleb põhimõtteliselt esitada kõikidel juhtudel ja on seega eeldus täieliku teatamiseelse üleandmise taotluse esitamiseks. |
| --- | --- |

2)

1.   Teave, mis ei ole mõistlikult kättesaadav

| 3) | Erandlikel asjaoludel ei pruugi käesolevas vormis RS nõutavad konkreetsed elemendid olla ettepanekut tegevatele osalistele kas osaliselt või täielikult mõistlikult kättesaadavad (nt seetõttu, et andmed sihtäriühingu kohta ei ole vaidlustatud pakkumise korral kättesaadavad). Sellisel juhul võivad ettepanekut tegevad osalised taotleda, et komisjon vabastaks nad asjaomase teabe esitamise kohustusest või mõnest muust vormi RS kohasest selle teabega seotud nõudest. Taotlus tuleb esitada B osa punktis 3 sätestatud juhiste kohaselt. |
| --- | --- |

3)

2.   Teave, mis ei ole komisjonile juhtumi uurimiseks vajalik

| 4) | Kooskõlas rakendusmäärus artikli 4 lõikega 2 ja artikli 6 lõikega 2 võib komisjon vabastada vormis RS teatava teabe (sealhulgas dokumentide) esitamise kohustusest või mõnest muust nõudest, kui ta leiab, et kõnealuste kohustuste või nõuete järgimine ei ole juhtumi uurimiseks vajalik. Sellisel juhul võivad ettepanekut tegevad osalised taotleda, et komisjon vabastaks nad asjaomase teabe esitamise kohustusest või mõnest muust vormi RS kohasest selle teabega seotud nõudest. Taotlus tuleb esitada B osa punktis 3 sätestatud juhiste kohaselt. |
| --- | --- |

4)

3.   Eelnevad kontaktid ja vabastamistaotlused

| 5) | Osalistel, kellel on õigus esitada vorm RS, palutakse enne esitamist komisjoniga kontaktid sõlmida. Osalised peaksid sellised kontaktid sõlmima vormi RS kavandi alusel. Võimalust sõlmida eelnevad kontaktid pakub komisjon ettepanekut tegevatele osalistele vabatahtliku teenusena, mis aitab valmistuda käesoleva vormi RS ametlikuks esitamiseks. Seega ei ole eelnevad kontaktid küll kohustuslikud, kuid on siiski äärmiselt olulised, võimaldades nii ettepanekut tegevatel osalistel kui ka komisjonil muu hulgas kindlaks määrata vormis RS nõutava täpse teabe ning aidates üldjuhul märkimisväärselt vähendada nõutava teabe hulka. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Eelnevate kontaktide ajal võivad ettepanekut tegevad osalised esitada vabastamistaotlusi. Komisjon kaalub vabastamistaotlusi, mille puhul on täidetud üks järgmistest tingimustest:






  a) | ettepanekut tegevad osalised põhjendavad asjakohaselt, miks asjaomane teave ei ole mõistlikult kättesaadav, ning esitavad puuduvate andmete asemel võimalikult täpsed arvestused, märkides ära nende arvestuste allikad. Võimaluse korral peavad ettepanekut esitavad osalised märkima, kust komisjon või asjaomane liikmesriik (asjaomased liikmesriigid) ja EFTA riik (EFTA riigid) võiksid leida nõutud teabe, mis ei olnud kättesaadav; |
| --- | --- | --- |

6)

a)

ettepanekut tegevad osalised põhjendavad asjakohaselt, miks asjaomane teave ei ole mõistlikult kättesaadav, ning esitavad puuduvate andmete asemel võimalikult täpsed arvestused, märkides ära nende arvestuste allikad. Võimaluse korral peavad ettepanekut esitavad osalised märkima, kust komisjon või asjaomane liikmesriik (asjaomased liikmesriigid) ja EFTA riik (EFTA riigid) võiksid leida nõutud teabe, mis ei olnud kättesaadav;

| b) | ettepanekut tegevad osalised põhjendavad asjakohaselt, miks asjaomane teave ei ole vormi RS uurimiseks vajalik. |
| --- | --- |

b)

ettepanekut tegevad osalised põhjendavad asjakohaselt, miks asjaomane teave ei ole vormi RS uurimiseks vajalik.

| 7) | Vabastamistaotlused tuleks esitada samal ajal vormi RS kavandiga. Need tuleks esitada vormi RS kavandi tekstis (asjakohase jao või punkti alguses). Komisjon tegeleb vabastamistaotlustega vormi RS kavandi läbivaatamise käigus. Komisjon vajab vabastamistaotlusele vastamiseks tavaliselt viit tööpäeva. Kui vabastamistaotlus esitatakse koos põhjendusega, et teave ei ole vormi RS läbivaatamiseks vajalik, võib komisjon enne taotluse heakskiitmise otsuse tegemist konsulteerida asjaomase liikmesriigi või EFTA riigi ametiasutus(t)ega. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Kahtluse vältimiseks tuleb märkida, et asjaolu, et komisjon võis nõustuda sellega, et teatavat käesolevas vormis RS nõutavat teavet ei ole vaja teatamiseelse üleandmise taotluse läbivaatamiseks, ei takista komisjoni mingil viisil seda teavet menetluse käigus ükskõik millal hiljem nõudmast, esitades eelkõige ühinemismääruse artikli 11 kohase teabetaotluse. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Ettepanekut tegevad osalised võivad juhinduda komisjoni konkurentsi peadirektoraadi EÜ ühinemiskontrolli menetlusi käsitlevatest parimatest tavadest, mis on avaldatud konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil ja mida aeg-ajalt ajakohastatakse ning milles esitatakse suuniseid teatise esitamisele eelnevate kontaktide ja teatamiseelse üleandmise taotluste koostamise kohta. |
| --- | --- |

9)

C.   Põhjendatud ettepaneku täpsuse ja täielikkuse nõue

| 10) | Käesolevas vormis RS nõutav teave tuleb põhimõtteliselt esitada kõikidel juhtudel ja on seega eeldus täieliku teatamiseelse üleandmise taotluse esitamiseks. Kogu teave tuleb esitada käesoleva vormi RS asjakohases jaos ning see peab olema täpne ja täielik. |
| --- | --- |

10)

| 11) | Eelkõige tuleks tähelepanu pöörata järgmistele asjaoludele:






  a) | ühinemismääruse artikli 4 lõigete 4 ja 5 ning rakendusmääruse artikli 5 lõigete 2 ja 4 ning artikli 6 lõike 2 kohaselt hakatakse ühinemismääruses sätestatud vormiga RS seotud tähtaegu arvestama alles pärast seda, kui komisjon on kätte saanud kogu ettepanekus nõutava teabe. See nõue tagab, et komisjonil on võimalik teatamiseelse üleandmise taotlust hinnata ühinemismääruses sätestatud rangete tähtaegade jooksul; |
| --- | --- | --- |

11)

a)

ühinemismääruse artikli 4 lõigete 4 ja 5 ning rakendusmääruse artikli 5 lõigete 2 ja 4 ning artikli 6 lõike 2 kohaselt hakatakse ühinemismääruses sätestatud vormiga RS seotud tähtaegu arvestama alles pärast seda, kui komisjon on kätte saanud kogu ettepanekus nõutava teabe. See nõue tagab, et komisjonil on võimalik teatamiseelse üleandmise taotlust hinnata ühinemismääruses sätestatud rangete tähtaegade jooksul;

| b) | ühinemismääruse artikli 4 lõike 4 kohaselt tehakse otsus juhtumi täielikuks või osaliseks üleandmiseks liikmesriigile või EFTA riigile tavaliselt vormis RS sisalduva teabe alusel, ilma et komisjon teeks uurimiseks lisajõupingutusi. Ühinemismääruse artikli 4 lõike 5 kohaselt võtab liikmesriik või EFTA riik seisukoha juhtumi komisjonile üleandmise suhtes tavaliselt vormil RS sisalduva teabe alusel, ilma et sellega seotud asutused teeksid uurimiseks lisajõupingutusi; |
| --- | --- |

b)

ühinemismääruse artikli 4 lõike 4 kohaselt tehakse otsus juhtumi täielikuks või osaliseks üleandmiseks liikmesriigile või EFTA riigile tavaliselt vormis RS sisalduva teabe alusel, ilma et komisjon teeks uurimiseks lisajõupingutusi. Ühinemismääruse artikli 4 lõike 5 kohaselt võtab liikmesriik või EFTA riik seisukoha juhtumi komisjonile üleandmise suhtes tavaliselt vormil RS sisalduva teabe alusel, ilma et sellega seotud asutused teeksid uurimiseks lisajõupingutusi;

| c) | seetõttu peavad ettepanekut tegevad osalised põhjendatud ettepaneku koostamise ajal kontrollima, et kogu teave ja kõik väited, millele tuginetakse, oleksid sõltumatute allikatega piisavalt tõendatud; |
| --- | --- |

c)

seetõttu peavad ettepanekut tegevad osalised põhjendatud ettepaneku koostamise ajal kontrollima, et kogu teave ja kõik väited, millele tuginetakse, oleksid sõltumatute allikatega piisavalt tõendatud;

| d) | rakendusmääruse artikli 5 lõike 4 ja artikli 6 lõike 2 kohaselt käsitatakse põhjendatud ettepanekus esitatud ebaõiget või eksitavat teavet mittetäieliku teabena; |
| --- | --- |

d)

rakendusmääruse artikli 5 lõike 4 ja artikli 6 lõike 2 kohaselt käsitatakse põhjendatud ettepanekus esitatud ebaõiget või eksitavat teavet mittetäieliku teabena;

| e) | ühinemismääruse artikli 14 lõike 1 punkti a alusel võivad põhjendatud ettepanekut tegevatele osalistele, kes tahtlikult või hooletuse tõttu esitavad ebaõiget või eksitavat teavet, kaasneda trahvid kuni 1 % ulatuses asjaomase ettevõtja kogukäibest (4). |
| --- | --- |

e)

ühinemismääruse artikli 14 lõike 1 punkti a alusel võivad põhjendatud ettepanekut tegevatele osalistele, kes tahtlikult või hooletuse tõttu esitavad ebaõiget või eksitavat teavet, kaasneda trahvid kuni 1 % ulatuses asjaomase ettevõtja kogukäibest (4).

D.   Põhjendatud ettepaneku tegemise kord

| 12) | Põhjendatud ettepanek tuleb koostada ühes liidu ametlikus keeles. Kõnealune keel on edaspidi ka ettepanekut tegevate osaliste menetluskeel. |
| --- | --- |

12)

| 13) | Et lihtsustada liikmesriikide ja EFTA riikide ametiasutuste jaoks vormi RS käsitlemist, soovitatakse ettepanekut tegevatel osalistel tungivalt esitada komisjonile põhjendatud ettepaneku tõlge kõikidele teabe adressaatidele arusaadavasse keelde või arusaadavatesse keeltesse. Kui taotletakse asja üleandmist ühele või mitmele liikmesriigile või EFTA riigile, soovitatakse ettepanekut tegevatel osalistel tungivalt lisada taotluse koopia selle liikmesriigi või EFTA riigi keel(t)es või nende liikmesriikide või EFTA riikide keel(t)es, kellele asi soovitakse üle anda. |
| --- | --- |

13)

| 14) | Vormis RS nõutav teave tuleb esitada, kasutades ettenähtud jao- ja punktinumeratsiooni, allkirjastades 6. jaos esitatud deklaratsiooni ja lisades täiendavad dokumendid. Kui ühes jaos nõutav teave kattub osaliselt (või täielikult) teises jaos nõutava teabega, ei tohiks seda sama teavet esitada kaks korda, kuid kasutada tuleks täpseid ristviiteid. |
| --- | --- |

14)

| 15) | Vormi RS peab allkirjastama iga ettepanekut tegeva osalise seaduslik esindaja või ettepanekut tegeva(te) osalis(t)e üks või enam volitatud välisesindaja(t). Põhjendatud ettepanekuid (ja allkirju) käsitlevad tehnilised kirjeldused ja juhised on esitatud Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

15)

| 16) | Teatava teabe võib selguse huvides esitada lisades. On siiski oluline, et kogu tähtsam teave esitataks vormi RS põhiosas. Käesoleva vormi RS lisasid võib kasutada ainult vormis RS esitatud teabe täiendamiseks. |
| --- | --- |

16)

| 17) | Täiendavad dokumendid esitatakse algkeeles; kui see ei ole liidu ametlik keel, siis tuleb need dokumendid tõlkida menetluskeelde (rakendusmääruse artikli 3 lõige 4 ja artikli 6 lõige 2). |
| --- | --- |

17)

| 18) | Täiendavad dokumendid võivad olla originaalide koopiad. Sel juhul peab ettepaneku esitaja kinnitama nende õigsust ja täielikkust. |
| --- | --- |

18)

E.   Konfidentsiaalsus ja isikuandmed

| 19) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 339 ja ühinemismääruse artikli 17 lõike 2 ning EMP lepingu vastavate sätete (5) alusel nõutakse komisjonilt, liikmesriikidelt, EFTA järelevalveametilt ja EFTA riikidelt, nende ametnikelt ja muudelt teenistujatelt, et nad ei avaldaks niisugust määruse kohaldamisel saadud teavet, mille suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Sama põhimõtet tuleb rakendada ettepanekut tegevate osaliste vahelise konfidentsiaalsuse tagamiseks. |
| --- | --- |

19)

| 20) | Kui te arvate, et esitatud teabe avaldamine või teistsugusel viisil teistele osalistele avalikustamine riivaks teie huve, siis peaksite esitama sellise teabe eraldi, kusjuures iga lehekülg peab kandma selget märgistust „ärisaladus“. Teil tuleks esitada ka põhjendus, miks seda teavet ei tohiks avalikustada ega avaldada. |
| --- | --- |

20)

| 21) | Ühinemise ja ühise omandamise puhul või muudel juhtudel, kus põhjendatud ettepaneku koostab rohkem kui üks osaline, võib ärisaladused esitada eraldi lisades ning ettepanekus viidata nendele kui lisale. Selleks, et ettepanekut saaks käsitada täielikuna, tuleb koos põhjendatud ettepanekuga esitada ka kõik sellised lisad. |
| --- | --- |

21)

| 22) | Kõiki käesolevas vormis RS esitatud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrusega (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (6). |
| --- | --- |

22)

F.   Käesoleva vormiga RS seotud mõisted ja juhised

| 23) | Käesolevas vormis kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „koondumise osaline/osalised“ või „osaline/osalised“ – need terminid hõlmavad nii omandavat osalist / omandavaid osalisi kui ka omandatavat osalist / omandatavaid osalisi või ühinevaid osalisi, sealhulgas kõiki ettevõtjaid, kelle üle kontroll omandatakse või kes on avaliku pakkumise objektiks. Kui ei ole sätestatud teisiti, hõlmavad mõisted „teatise esitaja/esitajad“ ja „koondumise osaline/osalised“ kõiki ettevõtjaid, kes kuuluvad nende osalistega samasse kontserni; |
| --- | --- | --- |

23)

a)

„koondumise osaline/osalised“ või „osaline/osalised“ – need terminid hõlmavad nii omandavat osalist / omandavaid osalisi kui ka omandatavat osalist / omandatavaid osalisi või ühinevaid osalisi, sealhulgas kõiki ettevõtjaid, kelle üle kontroll omandatakse või kes on avaliku pakkumise objektiks. Kui ei ole sätestatud teisiti, hõlmavad mõisted „teatise esitaja/esitajad“ ja „koondumise osaline/osalised“ kõiki ettevõtjaid, kes kuuluvad nende osalistega samasse kontserni;

| b) | „asjaomane tooteturg“ – see turg hõlmab kõiki neid tooteid ja/või teenuseid, mida tarbija peab nende omaduste, hinna ja kasutusotstarbe poolest asendatavaks või vahetatavaks. Asjaomane tooteturg võib mõnel juhul koosneda teatavast hulgast üksikutest toodetest ja/või teenustest, millel on üldjoontes samasugused füüsilised või tehnilised tunnused ja mis on omavahel vahetatavad. Asjaomase tooteturu hindamistegurite hulka kuulub toodete ja teenuste turule arvamise ja väljajätmise põhjuste analüüs eespool esitatud määratluse alusel, võttes arvesse näiteks toodete ja teenuste asendatavust, hindu, nõudluse hinnaelastsust ning muid asjakohaseid tegureid (näiteks vajaduse korral pakkumise asendatavust). |
| --- | --- |

b)

„asjaomane tooteturg“ – see turg hõlmab kõiki neid tooteid ja/või teenuseid, mida tarbija peab nende omaduste, hinna ja kasutusotstarbe poolest asendatavaks või vahetatavaks. Asjaomane tooteturg võib mõnel juhul koosneda teatavast hulgast üksikutest toodetest ja/või teenustest, millel on üldjoontes samasugused füüsilised või tehnilised tunnused ja mis on omavahel vahetatavad. Asjaomase tooteturu hindamistegurite hulka kuulub toodete ja teenuste turule arvamise ja väljajätmise põhjuste analüüs eespool esitatud määratluse alusel, võttes arvesse näiteks toodete ja teenuste asendatavust, hindu, nõudluse hinnaelastsust ning muid asjakohaseid tegureid (näiteks vajaduse korral pakkumise asendatavust).

| c) | „asjaomane geograafiline turg“ – asjaomane geograafiline turg hõlmab ala, kus asjaomased ettevõtjad osalevad asjaomaste toodete või teenuste pakkumises ja nõudluses, kus konkurentsitingimused on piisavalt sarnased ja mida saab naaberaladest eristada eelkõige märgatavalt erinevate konkurentsitingimuste tõttu. Asjaomase geograafilise turu hindamistegurite hulka kuuluvad muu hulgas kõnealuste kaupade või teenuste laad ja tunnusjooned, turutõkete olemasolu, tarbijaeelistused, märgatavad erinevused, võrreldes naaberturgude ettevõtjate turuosadega, või olulised hinnaerinevused. |
| --- | --- |

c)

„asjaomane geograafiline turg“ – asjaomane geograafiline turg hõlmab ala, kus asjaomased ettevõtjad osalevad asjaomaste toodete või teenuste pakkumises ja nõudluses, kus konkurentsitingimused on piisavalt sarnased ja mida saab naaberaladest eristada eelkõige märgatavalt erinevate konkurentsitingimuste tõttu. Asjaomase geograafilise turu hindamistegurite hulka kuuluvad muu hulgas kõnealuste kaupade või teenuste laad ja tunnusjooned, turutõkete olemasolu, tarbijaeelistused, märgatavad erinevused, võrreldes naaberturgude ettevõtjate turuosadega, või olulised hinnaerinevused.

| d) | „horisontaalne kattumine“ – koondumisega kaasneb horisontaalne kattumine, kui koondumise osalised tegelevad äritegevusega sama(de)l asjaomas(t)el toote- ja geograafilis(t)el turul (turgudel) (sealhulgas väljatöötamisel olevate toodete (7) arenduses) (8); |
| --- | --- |

d)

„horisontaalne kattumine“ – koondumisega kaasneb horisontaalne kattumine, kui koondumise osalised tegelevad äritegevusega sama(de)l asjaomas(t)el toote- ja geograafilis(t)el turul (turgudel) (sealhulgas väljatöötamisel olevate toodete (7) arenduses) (8);

| e) | „mittehorisontaalne suhe“ – koondumisega kaasneb mittehorisontaalne suhe, kui koondumise osaliste tegevus ei kattu horisontaalselt; |
| --- | --- |

e)

„mittehorisontaalne suhe“ – koondumisega kaasneb mittehorisontaalne suhe, kui koondumise osaliste tegevus ei kattu horisontaalselt;

| f) | „vertikaalsuhe“ – koondumisega kaasneb vertikaalsuhe, kui üks või mitu koondumise osalist tegelevad äritegevusega tooteturul, mis eelneb või järgneb sellele tooteturule, kus mõni teine koondumise osaline tegutseb (sealhulgas väljatöötamisel olevate toodete arenduses) (9); |
| --- | --- |

f)

„vertikaalsuhe“ – koondumisega kaasneb vertikaalsuhe, kui üks või mitu koondumise osalist tegelevad äritegevusega tooteturul, mis eelneb või järgneb sellele tooteturule, kus mõni teine koondumise osaline tegutseb (sealhulgas väljatöötamisel olevate toodete arenduses) (9);

| g) | „mõjutatavad turud“ – kõik asjaomased toote- ja geograafilised turud ning võimalikud alternatiivsed asjaomased toote- ja geograafilised turud, kus osaliste tegevus kattub horisontaalselt või on vertikaalsuhtes ning mis ei vasta lihtsustatud korda käsitleva teatise (10) punkti 5 kohastele läbivaatamise tingimustele ning mille suhtes ei kohaldata lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 8 paindlikkuse klausleid. |
| --- | --- |

g)

„mõjutatavad turud“ – kõik asjaomased toote- ja geograafilised turud ning võimalikud alternatiivsed asjaomased toote- ja geograafilised turud, kus osaliste tegevus kattub horisontaalselt või on vertikaalsuhtes ning mis ei vasta lihtsustatud korda käsitleva teatise (10) punkti 5 kohastele läbivaatamise tingimustele ning mille suhtes ei kohaldata lihtsustatud korda käsitleva teatise punkti 8 paindlikkuse klausleid.

| h) | „aasta“ – kalendriaasta, kui ei ole sätestatud teisiti. Kui ei ole sätestatud teisiti, käsitleb kogu käesolevas vormis RS nõutav teave põhjendatud ettepanekule eelnevat aastat. |
| --- | --- |

h)

„aasta“ – kalendriaasta, kui ei ole sätestatud teisiti. Kui ei ole sätestatud teisiti, käsitleb kogu käesolevas vormis RS nõutav teave põhjendatud ettepanekule eelnevat aastat.

| 24) | Käesolevas vormis RS nõutavad finantsandmed tuleb esitada eurodes keskmiste vahetuskursside alusel, mis kehtisid kõnealustel aastatel või muudel ajavahemikel. |
| --- | --- |

24)

G.   Komisjoni ja teiste konkurentsiasutuste rahvusvaheline koostöö

| 25) | Komisjon kutsub koondumise osalisi üles aitama kaasa komisjoni ja sama koondumist läbivaatavate muude konkurentsiasutuste rahvusvahelisele koostööle. Komisjoni kogemus näitab, et komisjoni ja muude kui EMP riikide konkurentsiasutuste hea koostöö toob asjaomastele ettevõtjatele kaasa märkimisväärseid eeliseid. Sel eesmärgil kutsub komisjon ettepanekut tegevaid osalisi üles esitama koos käesoleva vormiga RS nimekirja EMPsse mittekuuluvatest riikidest, kus koondumise suhtes kohaldatakse enne või pärast selle lõpuleviimist ühinemiskontrolli eeskirjade kohast heakskiitmist. |
| --- | --- |

25)

| 26) | Lisaks julgustab komisjon koondumise osalisi loobuma konfidentsiaalsuskaitsest, sest see võimaldaks komisjonil jagada teavet sama koondumist läbivaatavate konkurentsiasutustega väljaspool EMPd. Iga loobumisega hõlbustatakse koondumist käsitlevaid ühisarutelusid ja analüüsi, kuna see võimaldab komisjonil jagada asjakohast teavet, sealhulgas koondumise osalistelt saadud konfidentsiaalset äriteavet, sama koondumist läbivaatavate muude konkurentsiasutustega. Seepärast kutsub komisjon koondumise osalisi üles kasutama komisjoni konfidentsiaalsuskaitsest loobumise näidist, mis on avaldatud konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil ja mida aeg-ajalt ajakohastatakse. |
| --- | --- |

26)

1. JAGU

| 1.1. | Taustteave |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Esitage koondumise kommenteeritud kokkuvõte, täpsustades koondumise osalisi, selle laadi (näiteks ühinemine, omandamine või ühisettevõte), koondumise osaliste tegevusvaldkondi, koondumisest mõjutatud turgusid (sealhulgas põhilised mõjutatavad turud) ning koondumise strateegilisi ja majanduslikke põhjuseid. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Märkige, kas põhjendatud ettepanek tehakse ühinemismääruse artikli 4 lõike 4 või 5 kohaselt ja/või EMP lepingu vastavate sätete alusel. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.2. | Teave ettepanekut tegeva osalise (või tegevate osaliste) ja koondumise teiste osaliste kohta (11)

  Peaksite esitama iga põhjendatud ettepanekut tegeva osalise ja muu koondumise osaliste kohta järgmise teabe:






  1.2.1. | ettevõtja nimi; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Peaksite esitama iga põhjendatud ettepanekut tegeva osalise ja muu koondumise osaliste kohta järgmise teabe:

1.2.1.

ettevõtja nimi;

| 1.2.2. | kontaktisiku nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress ja ametikoht; esitada tuleb selline aadress, kuhu võib saata dokumente ning eelkõige komisjoni otsuseid ja muid menetlusdokumente, ning esitatud kontaktisik peab olema volitatud selliseid dokumente vastu võtma; |
| --- | --- |

1.2.2.

kontaktisiku nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress ja ametikoht; esitada tuleb selline aadress, kuhu võib saata dokumente ning eelkõige komisjoni otsuseid ja muid menetlusdokumente, ning esitatud kontaktisik peab olema volitatud selliseid dokumente vastu võtma;

| 1.2.3. | ettevõtjale ühe või enama volitatud välisesindaja nimetamise korral esindaja(d), kellele võib saata dokumente ning eelkõige komisjoni otsuseid ja muid menetlusdokumente:






  1.2.3.1. | iga esindaja nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress ja ametikoht ning |
| --- | --- | --- |

1.2.3.

ettevõtjale ühe või enama volitatud välisesindaja nimetamise korral esindaja(d), kellele võib saata dokumente ning eelkõige komisjoni otsuseid ja muid menetlusdokumente:

1.2.3.1.

iga esindaja nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress ja ametikoht ning

| 1.2.3.2. | (teatise esitaja(te)) volikirja originaaleksemplar(id) (12). |
| --- | --- |

1.2.3.2.

(teatise esitaja(te)) volikirja originaaleksemplar(id) (12).

2. JAGU

ÜLDANDMED JA KOONDUMISE ÜKSIKASJAD

Koondumise osaliste koondumiseelse ja -järgse omandi- ja kontrollistruktuuri kirjeldamiseks võib käesolevas jaos nõutavat teavet näitlikustada skeemide ja diagrammidega.

| 2.1. | Kirjeldage teatatava koondumise laadi, viidates ühinemismääruse ja Euroopa Komisjoni konsolideeritud pädevuseteatise (13) asjaomastele kriteeriumitele.






  2.1.1. | Nimetage ettevõtjad või isikud, kellel on iga asjaomase ettevõtja üle otsene või kaudne ainu- või ühiskontroll, ning kirjeldage iga asjaomase ettevõtja koondumiseelset omandi- ja kontrollistruktuuri. |
| --- | --- | --- |

2.1.

2.1.1.

Nimetage ettevõtjad või isikud, kellel on iga asjaomase ettevõtja üle otsene või kaudne ainu- või ühiskontroll, ning kirjeldage iga asjaomase ettevõtja koondumiseelset omandi- ja kontrollistruktuuri.

| 2.1.2. | Selgitage, kas kavandatav koondumine on üks järgmistest:






  a) | täielik ühinemine; |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

Selgitage, kas kavandatav koondumine on üks järgmistest:

a)

täielik ühinemine;

| b) | ainu- või ühiskontrolli omandamine; |
| --- | --- |

b)

ainu- või ühiskontrolli omandamine;

| c) | leping või muu otsese või kaudse kontrolli omandamise viis ühinemismääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses; |
| --- | --- |

c)

leping või muu otsese või kaudse kontrolli omandamise viis ühinemismääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses;

| d) | ühiskontrolli omandamine ühinemismääruse artikli 3 lõike 4 kohases täielikult toimivas ühisettevõttes; juhul, kui see on nii, siis selgitage põhjuseid, miks tuleb ühisettevõtet pidada täielikult toimivaks (14). |
| --- | --- |

d)

ühiskontrolli omandamine ühinemismääruse artikli 3 lõike 4 kohases täielikult toimivas ühisettevõttes; juhul, kui see on nii, siis selgitage põhjuseid, miks tuleb ühisettevõtet pidada täielikult toimivaks (14).

| 2.1.3. | Selgitage, kuidas koondumine aset leiab (kas sõlmitakse näiteks kokkulepe, kuulutatakse välja avalik pakkumine jne). |
| --- | --- |

2.1.3.

Selgitage, kuidas koondumine aset leiab (kas sõlmitakse näiteks kokkulepe, kuulutatakse välja avalik pakkumine jne).

| 2.1.4. | Tuginedes ühinemismääruse artikli 4 lõikele 1, selgitage, kas teatise esitamise ajaks on aset leidnud midagi alljärgnevast:






  a) | sõlmitud on kokkulepe; |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

Tuginedes ühinemismääruse artikli 4 lõikele 1, selgitage, kas teatise esitamise ajaks on aset leidnud midagi alljärgnevast:

a)

sõlmitud on kokkulepe;

| b) | omandatud on aktsiate kontrollpakk; |
| --- | --- |

b)

omandatud on aktsiate kontrollpakk;

| c) | teatatud on avalikust pakkumisest või selle väljakuulutamise kavatsusest; |
| --- | --- |

c)

teatatud on avalikust pakkumisest või selle väljakuulutamise kavatsusest;

| d) | asjaomased ettevõtjad on tõendanud heauskset kavatsust sõlmida kokkulepe. |
| --- | --- |

d)

asjaomased ettevõtjad on tõendanud heauskset kavatsust sõlmida kokkulepe.

| 2.1.5. | Märkige koondumise lõpuleviimiseks võetavate kõikide suuremate meetmete eeldatavad kuupäevad. |
| --- | --- |

2.1.5.

Märkige koondumise lõpuleviimiseks võetavate kõikide suuremate meetmete eeldatavad kuupäevad.

| 2.1.6. | Selgitage iga asjaomase ettevõtja koondumisjärgset omandi- ja kontrollistruktuuri. |
| --- | --- |

2.1.6.

Selgitage iga asjaomase ettevõtja koondumisjärgset omandi- ja kontrollistruktuuri.

| 2.2. | Kirjeldage koondumise majanduslikke põhjuseid. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Märkige koondumise väärtus [ostuhind (või vastavalt olukorrale kõigi koondumisega seotud varade väärtus); täpsustage vara vorm: omakapital, sularaha või muu vara]. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Esitage piisavad finants- või muud andmed, millest nähtub, kas koondumine vastab või ei vasta ühinemismääruse artikli 1 kohastele õiguslikele künnistele, esitades kõigi koondumisega seotud ettevõtjate viimase majandusaasta kohta järgmised andmed (15):






  2.4.1. | käive kogu maailmas; |
| --- | --- | --- |

2.4.

2.4.1.

käive kogu maailmas;

| 2.4.2. | käive ELis; |
| --- | --- |

2.4.2.

käive ELis;

| 2.4.3. | käive EMPs (EL ja EFTA); |
| --- | --- |

2.4.3.

käive EMPs (EL ja EFTA);

| 2.4.4. | käive igas liikmesriigis (kui mõnes liikmesriigi saadi üle kahe kolmandiku ELis saadud kogukäibest, märkige see riik); |
| --- | --- |

2.4.4.

käive igas liikmesriigis (kui mõnes liikmesriigi saadi üle kahe kolmandiku ELis saadud kogukäibest, märkige see riik);

| 2.4.5. | käive EFTA riikides; |
| --- | --- |

2.4.5.

käive EFTA riikides;

| 2.4.6. | käive igas EFTA riigis (kui mõnes EFTA riigis saadi üle kahe kolmandiku EFTA riikides saadud kogukäibest, märkige see riik; samuti märkige, kas asjaomaste ettevõtjate kogukäive EFTA riikide territooriumil moodustab 25 % või enam nende kogukäibest EMP territooriumil). |
| --- | --- |

2.4.6.

käive igas EFTA riigis (kui mõnes EFTA riigis saadi üle kahe kolmandiku EFTA riikides saadud kogukäibest, märkige see riik; samuti märkige, kas asjaomaste ettevõtjate kogukäive EFTA riikide territooriumil moodustab 25 % või enam nende kogukäibest EMP territooriumil).

Käibeandmete esitamiseks tuleb täita komisjoni näidistabel, mis on avaldatud konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil.

3. JAGU

TURGUDE MÄÄRATLUSED

Asjaomaste tooteturgude ja geograafiliste turgudega määratakse kindlaks, millises ulatuses tuleb hinnata koondumise tulemusel tekkiva uue üksuse turuvõimu (16). Asjaomaste toote- ja geograafiliste turgude nimetamisel peavad ettepaneku esitajad lisaks asjakohaseks peetavatele määratlustele esitama kõik asjaomaste määratluste võimalikud alternatiivsed variandid. Võimalike alternatiivsete toote- ja geograafiliste turgude määratluste esitamisel võib lähtuda komisjoni varasematest otsustest ja liidu kohtute otsustest, samuti (eelkõige juhul, kui puudub komisjoni pretsedent või kohtupraktika) sektoripõhistest aruannetest, turu-uuringutest ja ettepaneku esitajate sisedokumentidest.

| 3.1. | Arutage kõiki võimalikke asjaomaste turgude määratlusi, kui kavandatav koondumine võib mõjutada turge. Selgitage, kuidas tuleks ettepanekut esitavate osaliste arvates asjaomaseid toote- ja geograafilisi turge määratleda. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Võttes arvesse kõiki võimalikke asjaomaste turgude määratlusi, mida olete arutanud, peaksite nimetama kõik mõjutatavad turud (17) ja esitama kokkuvõtliku teabe koondumise osaliste tegevuse kohta igal võimalikul asjaomasel turul. Lisage tabelile nii mitu rida, kui on vaja, et see hõlmaks kõiki arvesse võetud võimalikke turge:








  Mõjutatavate turgude kokkuvõte


  Horisontaalsed kattumised |
| --- | --- |
| Tooteturu määratlus | Geograafilise turu määratlus | Ühine turuosa
  [Märkige aasta]
  [Märkige näitaja] |
| | | |
| | | |

3.2.

Mõjutatavate turgude kokkuvõte

Horisontaalsed kattumised

Tooteturu määratlus

Geograafilise turu määratlus

Ühine turuosa

[Märkige aasta]

[Märkige näitaja]

| Mõjutatavate turgude kokkuvõte


  Vertikaalsuhted |
| --- |
| Eelnev turg | Järgnev turg |
| Tooteturu määratlus | Geograafilise turu määratlus | Ühine turuosa
  [Märkige aasta]
  [Märkige näitaja] | Tooteturu määratlus | Geograafilise turu määratlus | Ühine turuosa
  [Märkige aasta]
  [Märkige näitaja] |
| | | | | | |
| | | | | | |

Mõjutatavate turgude kokkuvõte

Vertikaalsuhted

Eelnev turg

Järgnev turg

Tooteturu määratlus

Geograafilise turu määratlus

Ühine turuosa

[Märkige aasta]

[Märkige näitaja]

Tooteturu määratlus

Geograafilise turu määratlus

Ühine turuosa

[Märkige aasta]

[Märkige näitaja]

4. JAGU

TEAVE MÕJUTATAVATE TURGUDE KOHTA

Iga mõjutatava turu puhul peaksite esitama viimase aasta kohta kogu järgmise teabe:

| 4.1. | kõigi koondumise osaliste äritegevuse laad, tähtsamad tegutsevad tütarettevõtjad, kaubamärgid, tootenimed ja tootemargid, mida igal kõnealusel turul kasutatakse; |
| --- | --- |

4.1.

kõigi koondumise osaliste äritegevuse laad, tähtsamad tegutsevad tütarettevõtjad, kaubamärgid, tootenimed ja tootemargid, mida igal kõnealusel turul kasutatakse;

| 4.2. | hinnang turu kogusuuruse kohta müügiväärtusena (eurodes) ja müügimahuna (ühikutes) (18). Esitage arvutuste alus ja allikad ning võimaluse korral arvutusi kinnitavad dokumendid; |
| --- | --- |

4.2.

hinnang turu kogusuuruse kohta müügiväärtusena (eurodes) ja müügimahuna (ühikutes) (18). Esitage arvutuste alus ja allikad ning võimaluse korral arvutusi kinnitavad dokumendid;

| 4.3. | iga koondumise osalise puhul müügiväärtus ja müügimaht ning hinnang turuosa kohta; |
| --- | --- |

4.3.

iga koondumise osalise puhul müügiväärtus ja müügimaht ning hinnang turuosa kohta;

| 4.4. | hinnang kolme suurima konkurendi turuosa väärtuse (ja vajaduse korral mahu) kohta (näidates ära hinnangu aluseks võetud andmed); |
| --- | --- |

4.4.

hinnang kolme suurima konkurendi turuosa väärtuse (ja vajaduse korral mahu) kohta (näidates ära hinnangu aluseks võetud andmed);

| 4.5. | kui koondumise puhul on tegemist ühisettevõttega, märkige, kas kaks või enam emaettevõtjat jätkavad olulisel määral tegevust samal turul kui ühisettevõte või ühisettevõtte turule eelneval või järgneval turul (19). |
| --- | --- |

4.5.

kui koondumise puhul on tegemist ühisettevõttega, märkige, kas kaks või enam emaettevõtjat jätkavad olulisel määral tegevust samal turul kui ühisettevõte või ühisettevõtte turule eelneval või järgneval turul (19).

5. JAGU

ÜLEANDMISE TAOTLUSE ÜKSIKASJAD JA JUHTUMI ÜLEANDMISE PÕHJUSED

| 5.1. | Seoses ühinemismääruse artikli 4 lõike 4 kohase üleandmisega ja EMP lepingu asjakohaste sätete kohase üleandmisega tehke järgmist:






  5.1.1. | määrake kindlaks liikmesriik (liikmesriigid) ja EFTA riik (EFTA riigid), kes teie arvates peaksid ühinemismääruse artikli 4 lõike 4 kohaselt koondumist uurima, märkides ära, kas teil on olnud mitteametlikke kontakte nimetatud liikmesriigi (liikmesriikide) ja EFTA riigi (EFTA riikidega); |
| --- | --- | --- |

5.1.

5.1.1.

määrake kindlaks liikmesriik (liikmesriigid) ja EFTA riik (EFTA riigid), kes teie arvates peaksid ühinemismääruse artikli 4 lõike 4 kohaselt koondumist uurima, märkides ära, kas teil on olnud mitteametlikke kontakte nimetatud liikmesriigi (liikmesriikide) ja EFTA riigi (EFTA riikidega);

| 5.1.2. | täpsustage, kas te taotlete kogu juhtumi või selle osa üleandmist. Kui te taotlete juhtumi ühe osa üleandmist, määrake täpselt kindlaks juhtumi see osa või need osad, mille kohta te taotluse esitate. Kui te taotlete kogu juhtumi üleandmist, peate kinnitama, et väljaspool selle liikmesriigi (nende liikmesriikide) ja selle EFTA riigi (nende EFTA riikide) territooriumit, kellele te üleandmist taotlete, ei ole mõjutatavaid turge; |
| --- | --- |

5.1.2.

täpsustage, kas te taotlete kogu juhtumi või selle osa üleandmist. Kui te taotlete juhtumi ühe osa üleandmist, määrake täpselt kindlaks juhtumi see osa või need osad, mille kohta te taotluse esitate. Kui te taotlete kogu juhtumi üleandmist, peate kinnitama, et väljaspool selle liikmesriigi (nende liikmesriikide) ja selle EFTA riigi (nende EFTA riikide) territooriumit, kellele te üleandmist taotlete, ei ole mõjutatavaid turge;

| 5.1.3. | kui kavandatava koondumisega ei kaasne mõjutatavaid turge käesoleva vormi RS tähenduses, palun selgitage (20):






  a) | millisel turul (millistel turgudel) võib koondumine oluliselt mõjutada konkurentsi liikmesriigis ja kuidas; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.

kui kavandatava koondumisega ei kaasne mõjutatavaid turge käesoleva vormi RS tähenduses, palun selgitage (20):

a)

millisel turul (millistel turgudel) võib koondumine oluliselt mõjutada konkurentsi liikmesriigis ja kuidas;

| b) | miks on igal punktis a esitatud küsimuse vastuses nimetatud turul kõik konkreetse turu tunnused; |
| --- | --- |

b)

miks on igal punktis a esitatud küsimuse vastuses nimetatud turul kõik konkreetse turu tunnused;

| 5.1.4. | kui liikmesriik ja/või EFTA riik on pädev läbi vaatama kogu juhtumi või selle osa pärast ühinemismääruse artikli 4 lõike 4 kohast üleandmist, siis kas nõustute, et kõnealune liikmesriik (kõnealused liikmesriigid) ja/või kõnealune EFTA riik (kõnealused EFTA riigid) võivad kasutada käesolevas vormis RS sisalduvat teavet juhtumit (või selle osa) käsitlevas siseriiklikus menetluses? Vastake ainult „jah“ või „ei“. |
| --- | --- |

5.1.4.

kui liikmesriik ja/või EFTA riik on pädev läbi vaatama kogu juhtumi või selle osa pärast ühinemismääruse artikli 4 lõike 4 kohast üleandmist, siis kas nõustute, et kõnealune liikmesriik (kõnealused liikmesriigid) ja/või kõnealune EFTA riik (kõnealused EFTA riigid) võivad kasutada käesolevas vormis RS sisalduvat teavet juhtumit (või selle osa) käsitlevas siseriiklikus menetluses? Vastake ainult „jah“ või „ei“.

| 5.2. | Seoses ühinemismääruse artikli 4 lõike 5 kohase üleandmisega ja EMP lepingu asjakohaste sätete kohase üleandmisega tehke järgmist:






  5.2.1. | täpsustage iga liikmesriigi ja EFTA riigi kohta, kas koondumist on võimalik läbi vaadata asjaomase siseriikliku konkurentsiõiguse alusel. Selle teabe esitamiseks tuleb täita komisjoni näidistabel, mis on avaldatud konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil. Märkige iga liikmesriigi ja EFTA riigi kohta „jah“ (kui koondumist on võimalik läbi vaadata asjaomase siseriikliku konkurentsiõiguse alusel) või „ei“ (kui ei ole); |
| --- | --- | --- |

5.2.

5.2.1.

täpsustage iga liikmesriigi ja EFTA riigi kohta, kas koondumist on võimalik läbi vaadata asjaomase siseriikliku konkurentsiõiguse alusel. Selle teabe esitamiseks tuleb täita komisjoni näidistabel, mis on avaldatud konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil. Märkige iga liikmesriigi ja EFTA riigi kohta „jah“ (kui koondumist on võimalik läbi vaadata asjaomase siseriikliku konkurentsiõiguse alusel) või „ei“ (kui ei ole);

| 5.2.2. | esitage iga liikmesriigi ja EFTA riigi kohta, mille puhul vastasite punktis 5.2.1 osutatud tabelis „jah“, piisavad finants- ja muud andmed, millest nähtub, et koondumine vastab asjakohastele kehtiva siseriikliku õiguse kohastele pädevuskriteeriumidele. |
| --- | --- |

5.2.2.

esitage iga liikmesriigi ja EFTA riigi kohta, mille puhul vastasite punktis 5.2.1 osutatud tabelis „jah“, piisavad finants- ja muud andmed, millest nähtub, et koondumine vastab asjakohastele kehtiva siseriikliku õiguse kohastele pädevuskriteeriumidele.

| 5.2.3. | Selgitage, miks komisjon peaks juhtumit uurima, kui (21):






  a) | kavandatava koondumisega kaasnevad mõjutatavad turud (käesoleva vormi RS tähenduses), mis on vähem kui kolmes riigis ulatuselt riigisisesed; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.

Selgitage, miks komisjon peaks juhtumit uurima, kui (21):

a)

kavandatava koondumisega kaasnevad mõjutatavad turud (käesoleva vormi RS tähenduses), mis on vähem kui kolmes riigis ulatuselt riigisisesed;

| b) | kavandatava koondumisega ei kaasne mõjutatavaid turge (käesoleva vormi RS tähenduses). |
| --- | --- |

b)

kavandatava koondumisega ei kaasne mõjutatavaid turge (käesoleva vormi RS tähenduses).

6. JAGU

DEKLARATSIOON

Põhjendatud ettepanek peab lõppema järgmise deklaratsiooniga, millele kirjutavad alla kõik ettepanekut tegevad osalised või nende esindajad:

„Ettepanekut tegev osaline või tegevad osalised kinnitavad pärast põhjalikku kontrollimist, et käesolevas põhjendatud ettepanekus esitatud teave on neile teada olevatel andmetel ja nende veendumuse kohaselt õige, täpne ja täielik, et vormis RS nõutavatest dokumentidest on esitatud tõesed ja täielikud koopiad, et kõik hinnangud on vastavalt märgistatud ja need on antud nende aluseks olevate faktide põhjal nii täpselt kui võimalik ning et kõik esitatud arvamused on siirad. Nad on teadlikud ühinemismääruse artikli 14 lõike 1 punkti a sätetest.“

Digitaalselt allkirjastatud vormide puhul täidetakse järgmised väljad üksnes teavitamise eesmärgil. Need peaksid vastama asjaomas(t)e e-allkirja(de) metaandmetele.

Kuupäev:

| [1. allakirjutaja]
  Nimi:
  Organisatsioon:
  Ametikoht:
  Aadress:
  Telefoninumber:
  E-post:
  [(allkirjastatud elektrooniliselt) / allkiri] | [2. allakirjutaja, kui see on asjakohane]
  Nimi:
  Organisatsioon:
  Ametikoht:
  Aadress:
  Telefoninumber:
  E-post:
  [(allkirjastatud elektrooniliselt) / allkiri] |
| --- | --- |

[1. allakirjutaja]

Nimi:

Organisatsioon:

Ametikoht:

Aadress:

Telefoninumber:

E-post:

[(allkirjastatud elektrooniliselt) / allkiri]

[2. allakirjutaja, kui see on asjakohane]

Nimi:

Organisatsioon:

Ametikoht:

Aadress:

Telefoninumber:

E-post:

[(allkirjastatud elektrooniliselt) / allkiri]

---

(1)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (edaspidi „ühinemismäärus“) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

(2)  
  ELT L 119, 5.5.2023, lk 22.

(3)  Vt eelkõige EMP lepingu artikkel 57, EMP lepingu XIV lisa punkt 1, EMP lepingu protokollid nr 21 ja nr 24 (kõik kättesaadavad aadressil EUR-Lex - 21994A0103(74) - ET - EUR-Lex (europa.eu)), ning EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping“) (kättesaadav aadressil EUR-Lex - JOL_1994_344_R_0001_003 - EN - EUR-Lex (europa.eu)) protokoll nr 4. Kõiki viiteid EFTA riikidele käsitatakse viidetena neile EFTA riikidele, mis on Euroopa Majanduspiirkonna lepinguosalised. 1. mai 2004. aasta seisuga on sellised riigid Island, Liechtenstein ja Norra.

(4)  Kui ettepanekut esitavad osalised esitavad vormis RS ebaõiget või eksitavat teavet, võib komisjon kasutada ka meetmeid, mida on kirjeldatud komisjoni teatises koondumisasjade üleandmise kohta (edaspidi „üleandmisteatis“) (ELT C 56, 5.3.2005, lk 2), punkt 60, kättesaadav aadressil EUR-Lex - 52005XC0305(01) - ET - EUR-Lex (europa.eu).

(5)  Vt eelkõige EMP lepingu artikkel 122, EMP lepingu protokolli nr 24 artikkel 9 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 XIII peatüki artikli 17 lõige 2.

(6)  
  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39. Vt ka ühinemiste uurimist käsitlev privaatsusteade aadressil https://ec.europa.eu/competition-policy/index/privacy-policy-competition-investigations_en.

(7)  Väljatöötamisel olevad tooted on tooted, mis võidakse lühema või keskmise ajavahemiku jooksul turule tuua. Väljatöötamisel olevad tooted hõlmavad ka teenuseid.

(8)  Väljatöötamisel olevate toodetega seotud horisontaalsed kattumised hõlmavad väljatöötamisel olevate toodete kattumist ning ühe või mitme turustatava toote ja ühe või mitme väljatöötamisel oleva toote kattumist.

(9)  Väljatöötamisel olevate toodetega seotud vertikaalsuhted hõlmavad väljatöötamisel olevate toodete vahelisi suhteid ning ühe või mitme turustatava toote ja ühe või mitme väljatöötamisel oleva toote vahelisi suhteid.

(10)  Komisjoni teatis, mis käsitleb teatavate koondumiste lihtsustatud menetlemist vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (ELT C 160, 5.5.2023, lk 1) (edaspidi „lihtsustatud korda käsitlev teatis“).

(11)  Vaidlustatud pakkumise korral hõlmab see sihtäriühingut, mille kohta nõutavad andmed esitatakse vastavalt võimalusele.

(12)  Vt volikirja vormi aadressil https://ec.europa.eu/competition/mergers/legislation/power_of_attorney_template_en.docx.

(13)  Euroopa Komisjoni konsolideeritud pädevuseteatis, mis käsitleb nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT C 95, 16.4.2008, lk 1) (kättesaadav aadressil EUR-Lex - 52008XC0416(08) - ET - EUR-Lex (europa.eu)).

(14)  Vt Euroopa Komisjoni konsolideeritud pädevuseteatise B osa IV jagu.

(15)  Mõiste „asjaomane ettevõtja“ ja käibe arvutamise kohta vt Euroopa Komisjoni konsolideeritud pädevuseteatis.

(16)  Vt komisjoni teatis asjaomase turu mõiste kohta ühenduse konkurentsiõiguses (EÜT C 372, 9.12.1997, lk 5) (kättesaadav aadressil).

(17)  Teatise esitamisele eelnevate kontaktide ajal avaldavad ettepanekut tegevad osalised teabe kõigi võimalike mõjutatavate turgude kohta, isegi siis, kui nad lõpuks leiavad, et nimetatud turud ei ole mõjutatud, ning olenemata sellest, et nad võivad võtta turumääratluse suhtes teatava seisukoha.

(18)  Turu väärtus ja maht peavad kajastama asjaomase geograafilise piirkonna toodangut, millest arvatakse maha eksport ja millele lisatakse import.

(19)  Turgude määratluste kohta vt 3. jagu.

(20)  Juhtumite üleandmise juhtpõhimõtete kohta vt üleandmisteatise punkti 17 joonealune märkus 21.

(21)  Juhtumite üleandmise juhtpõhimõtete kohta vt üleandmisteatise punkt 28.

---

IV LISA

VORM NÕUKOGU MÄÄRUSE (EÜ) NR 139/2004 ARTIKLI 6 LÕIKE 2 JA ARTIKLI 8 LÕIKE 2 KOHASELT PAKUTAVATE KOHUSTUSTEGA SEOTUD TEABE ESITAMISEKS

(VORM RM)

SISSEJUHATUS

| 1) | Käesolevas vormis täpsustatakse teavet ja dokumente, mida asjaomased ettevõtjad peavad esitama, kui nad pakuvad määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 2 või artikli 8 lõike 2 kohaselt kohustusi. Nõutud teave võimaldab komisjonil uurida, kas kohustustega suudetakse muuta koondumine siseturuga kokkusobivaks, hoides ära tõhusa konkurentsi märkimisväärse takistamise. Nõutava teabe hulk sõltub kavandatud parandusmeetme liigist ja struktuurist. Näiteks tuleb ettevõtte eraldamise meetme korral tavaliselt esitada üksikasjalikumat teavet kui eraldiseisva ettevõtte võõrandamise korral. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Vormis RM nõutav teave tuleb esitada vormi RM asjakohases osas ning see peab olema täpne ja täielik. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2023/914 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (edaspidi „rakendusmäärus“)) (2) artikli 5 lõike 4 ja artikli 6 lõike 2 kohaselt käsitatakse vormis RM esitatud ebaõiget või eksitavat teavet mittetäieliku teabena. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Ühinemismääruse artikli 14 lõike 1 punkti a alusel võivad ettepanekut tegevatele osalistele, kes tahtlikult või hooletuse tõttu esitavad ebaõiget või eksitavat teavet, kaasneda trahvid kuni 1 % ulatuses asjaomase ettevõtja kogukäibest. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Ühinemismääruse artikli 6 lõike 3 punkti a ja artikli 8 lõike 6 punkti a kohaselt võib komisjon tühistada oma otsuse teatatud koondumise siseturuga kokkusobivuse kohta, kui see põhineb ebaõigel teabel, mille eest vastutab üks koondumise osalistest. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Kooskõlas rakendusmääruse artikli 4 lõikega 2 ja artikli 20 lõikega 2 võib komisjon vabastada vormis RM teatava teabe (sealhulgas dokumentide) esitamise kohustusest või mõnest muust nõudest, kui ta leiab, et kõnealuste kohustuste või nõuete järgimine ei ole juhtumi uurimiseks vajalik. Sellisel juhul võivad ettepanekut tegevad osalised taotleda, et komisjon vabastaks nad asjaomase teabe esitamise kohustusest või mõnest muust vormi RM kohasest selle teabega seotud nõudest. Osalised võivad selliseid nõudeid komisjoniga eelnevalt arutada.
  Käesolevas vormis RM esitatud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (3).
  Vormi RM peab allkirjastama iga teatise esitaja ja/või mistahes muu kohustuste allkirjastaja seaduslik esindaja või teatise esitaja(te) ja/või mistahes muu kohustuste allkirjastaja üks või enam volitatud välisesindaja(t). Allkirju käsitlevad tehnilised kirjeldused ja juhised on esitatud Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

6)

Käesolevas vormis RM esitatud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (3).

Vormi RM peab allkirjastama iga teatise esitaja ja/või mistahes muu kohustuste allkirjastaja seaduslik esindaja või teatise esitaja(te) ja/või mistahes muu kohustuste allkirjastaja üks või enam volitatud välisesindaja(t). Allkirju käsitlevad tehnilised kirjeldused ja juhised on esitatud Euroopa Liidu Teatajas.

1. JAGU

KOHUSTUSTE KOKKUVÕTE

| 1. | Esitage pakutud kohustuste laadi ja ulatuse mittekonfidentsiaalne kokkuvõte. Komisjon võib kasutada seda kokkuvõtet turu-uuringu tegemiseks pakutud kohustustega seotud kolmandate isikute seas. |
| --- | --- |

1.

2. JAGU

SOBIVUS KONKURENTSIPROBLEEMIDE KÕRVALDAMISEKS

| 2. | Esitage teavet, mis tõendab, et pakutud kohustused sobivad tõhusa konkurentsi suhtes komisjoni tuvastatud märkimisväärsete takistuste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

2.

3. JAGU

NÄIDISTEKSTIDEST KÕRVALEKALDUMINE

| 3. | Esitage lisa, milles on nimetatud pakutud kohustuste puhul mis tahes kõrvalekaldumised konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil avaldatud ajakohasest kohustuste näidistekstist. |
| --- | --- |

3.

4. JAGU

TEAVE VÕÕRANDATAVA ETTEVÕTTE KOHTA

| 4. | Kui pakutud kohustused seisnevad ettevõtte võõrandamises, tuleb esitada järgmine teave ja järgmised dokumendid. |
| --- | --- |

4.

Üldteave võõrandatava ettevõtte kohta

Võõrandatava ettevõtte praeguse tegevuse (st enne võõrandamist) kõigi aspektide ja juba kavandatud muudatuste kohta tuleks esitada järgmine teave.

| 4.1. | Kirjeldage võõrandatava ettevõtte õiguslikku struktuuri ja esitage äriühingu organisatsiooni skeem, selgitades, kuidas võõrandatav ettevõte on integreeritud. Kirjeldage võõrandatavale ettevõttele kuuluvaid üksusi, sealhulgas nende registrijärgset asukohta, juhtkonna asukohta ja organisatsiooni üldstruktuuri, ning esitage muu asjakohane teave võõrandatava ettevõtte haldusstruktuuri kohta. Kui võõrandatav ettevõte kujutab endast eraldamist, tuleks kogu see teave esitada ka kogu selle ettevõtte kohta, millest võõrandatav ettevõte eraldatakse. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Täpsustage, kas võõrandatava ettevõtte või varade üleandmisel esineb õiguslikke takistusi, kaasa arvatud kolmandate isikute õigused ja nõutavad haldusload, ning kirjeldage neid. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kirjeldage võõrandatava ettevõtte toodetud toodete või osutatud teenuste kogu väärtusahelat, sealhulgas asjaomaste rajatiste asukohta. Loetlege ja kirjeldage toodetud tooteid või osutatud teenuseid ja eelkõige nende tehnilisi ja muid omadusi, vastavaid tootemarke, iga sellise toote või teenuse tekitatud käivet, uuendusi või teadus- ja arendustegevust või väljatöötamisel olevaid tooteid või uusi turulelaskmiseks valmis tooteid või kavandatud teenuseid. Kui võõrandatav ettevõte kujutab endast eraldamist, tuleks kogu see teave esitada ka kogu selle ettevõtte kohta, millest võõrandatav ettevõte eraldatakse. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kirjeldage tasandit, kus juhitakse võõrandatava ettevõtte põhifunktsioone (näiteks teadus- ja arendustegevus, tootmine, turundus ja müük, logistika, suhted klientidega, suhted tarnijatega, IT-süsteemid), kui neid ei juhita võõrandatava ettevõtte enda tasandil. Sealhulgas tuleks kirjeldada nende teiste tasandite rolli, nende suhteid võõrandatava ettevõttega ja funktsiooniga seotud ressursse (töötajad, varad, rahalised vahendid jne). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Esitage võõrandatava ettevõtte ja koondumise osaliste kontrolli all olevate muude üksuste vaheliste seoste (olenemata seose vormist) üksikasjalik kirjeldus, näiteks:






  (a) | tarne-, tootmis-, turustamis-, teenus-, teadus- ja arendustegevuse või muud lepingud; |
| --- | --- | --- |

4.5.

(a)

tarne-, tootmis-, turustamis-, teenus-, teadus- ja arendustegevuse või muud lepingud;

| (b) | ühine materiaalne või immateriaalne vara; |
| --- | --- |

(b)

ühine materiaalne või immateriaalne vara;

| (c) | ühised või lähetatud töötajad; |
| --- | --- |

(c)

ühised või lähetatud töötajad;

| (d) | ühised IT- või muud süsteemid; |
| --- | --- |

(d)

ühised IT- või muud süsteemid;

| (e) | ühised kliendid. |
| --- | --- |

(e)

ühised kliendid.

| 4.6. | Kirjeldage üldiselt kõiki asjakohaseid materiaalseid ja immateriaalseid varasid, mida võõrandatav ettevõte kasutab või omab, kaasa arvatud intellektuaalse omandi õigused ja tootemargid. Kui võõrandatav ettevõte kujutab endast eraldamist, tuleks kogu see teave esitada ka kogu selle ettevõtte kohta, millest võõrandatav ettevõte eraldatakse. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Esitage organisatsiooni struktuur, kus on täpsustatud selliste töötajate arv, kes töötavad hetkel võõrandatava ettevõtte üksustes, ja loetlege töötajad, kes on võõrandatava ettevõtte toimimise seisukohast asendamatud, kirjeldades nende ülesandeid. Kui võõrandatav ettevõte kujutab endast eraldamist, tuleks kogu see teave esitada ka kogu selle ettevõtte kohta, millest võõrandatav ettevõte eraldatakse. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Kirjeldage võõrandatava ettevõtte kliente, esitage klientide loetelu ja kirjeldage vastavat olemasolevat dokumentatsiooni ning esitage võõrandatava ettevõtte kogukäive iga kliendi osas (eurodes ja protsendina võõrandatava ettevõtte käibest). Kui võõrandatav ettevõte kujutab endast eraldamist, tuleks kogu see teave esitada ka kogu selle ettevõtte kohta, millest võõrandatav ettevõte eraldatakse. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Esitage kõik asjakohased finantsandmed võõrandatava ettevõtte kohta, kaasa arvatud kolme viimase majandusaasta käive ja EBITDA ning järgmise kahe majandusaasta prognoos. Võimaluse korral esitage võõrandatava ettevõtte praegune äriplaan või strateegiline kava, sealhulgas võimalikud prognoosid. Kui võõrandatav ettevõte kujutab endast eraldamist, tuleks kogu teave esitada ka kogu selle ettevõtte kohta, millest võõrandatav ettevõte eraldatakse. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Nimetage ja kirjeldage kahe viimase aasta jooksul võõrandatava ettevõtte töökorralduses või tema ja osaliste kontrolli all olevate muude ettevõtete vahelistes suhetes toimunud muudatusi. Kui võõrandatav ettevõte kujutab endast eraldamist, tuleks kogu teave esitada ka kogu selle ettevõtte kohta, millest võõrandatav ettevõte eraldatakse. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Nimetage ja kirjeldage muudatusi, mida kavatsetakse kahel järgmisel aastal teha võõrandatava ettevõtte töökorralduses või tema suhetes osaliste kontrolli all olevate muude ettevõtetega. Kui võõrandatav ettevõte kujutab endast eraldamist, tuleks kogu see teave esitada ka kogu selle ettevõtte kohta, millest võõrandatav ettevõte eraldatakse. |
| --- | --- |

4.11.

Teave pakutud kohustustes kirjeldatud võõrandatava ettevõtte kohta ja võrdlus praegusel kujul tegutseva võõrandatava ettevõttega

| 4.12. | Võttes arvesse teie vastuseid punktides 4.1–4.11 eespool, esitage palun kõik erinevused i) pakutud kohustustes kirjeldatud võõrandatava ettevõtte ja ii) praegusel kujul tegutseva võõrandatava ettevõtte vahel. Kui on materiaalset või immateriaalset vara, töötajaid, rajatisi, lepinguid, tooteid, teadus- ja arendustegevust, väljatöötamisel olevaid tooteid, ühiseid teenuseid jne, mida võõrandatav ettevõte praegu toodab või kasutab või millele ta mingil viisil tugineb, kuid mida kohustused ei hõlma, esitage palun ammendav loetelu. |
| --- | --- |

4.12.

Omandamine sobiva ostja poolt

| 4.13. | Põhjendage, miks on teie arvates tõenäoline, et sobiv ostja omandab võõrandatava ettevõtte pakutud kohustustes esitatud tähtajaks. |
| --- | --- |

4.13.

5. JAGU

DEKLARATSIOON

Vorm RM peab lõppema järgmise deklaratsiooniga, millele kirjutavad alla teatise esitajad ja kõik muud kohustuste allkirjastajad või nende esindajad:

„
  Teatise esitajad ja kõik muud kohustustuste allkirjastajad kinnitavad, et käesolevas teatises esitatud teave on neile teadaolevatel andmetel ja nende veendumuse kohaselt õige, täpne ja täielik, et vormis RM nõutavatest dokumentidest on esitatud tõesed ja täielikud koopiad, et kõik hinnangud on vastavalt märgistatud ja need on antud nende aluseks olevate faktide põhjal nii täpselt kui võimalik ning et kõik esitatud arvamused on siirad. Nad on teadlikud ühinemismääruse artikli 14 lõike 1 punkti a sätetest.
  “

Digitaalselt allkirjastatud vormide puhul täidetakse järgmised väljad üksnes teavitamise eesmärgil. Need peaksid vastama asjaomas(t)e e-allkirja(de) metaandmetele.

Kuupäev:

| [1. allakirjutaja]
  Nimi:
  Organisatsioon:
  Ametikoht:
  Aadress:
  Telefoninumber:
  E-post:
  [(allkirjastatud elektrooniliselt) / allkiri] | [2. allakirjutaja, kui see on asjakohane]
  Nimi:
  Organisatsioon:
  Ametikoht:
  Aadress:
  Telefoninumber:
  E-post:
  [(allkirjastatud elektrooniliselt) / allkiri] |
| --- | --- |

[1. allakirjutaja]

Nimi:

Organisatsioon:

Ametikoht:

Aadress:

Telefoninumber:

E-post:

[(allkirjastatud elektrooniliselt) / allkiri]

[2. allakirjutaja, kui see on asjakohane]

Nimi:

Organisatsioon:

Ametikoht:

Aadress:

Telefoninumber:

E-post:

[(allkirjastatud elektrooniliselt) / allkiri]

---

(1)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (edaspidi „ühinemismäärus“) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1) (kättesaadav aadressil EUR-Lex - 32004R0139 - ET - EUR-Lex (europa.eu)).

1

(2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 22.

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39) (kättesaadav aadressil EUR-Lex - 32018R1725 - ET - EUR-Lex (europa.eu)). Vt ka ühinemiste uurimist käsitlev privaatsusteade aadressil https://ec.europa.eu/competition-policy/index/privacy-policy-competition-investigations_en.

3

---

| 5.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 119/103 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 119/103

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2023/915,

25. aprill 2023,

milles käsitletakse teatavate saasteainete piirnorme toidus ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1881/2006

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1881/2006 (2) on sätestatud teatavate saasteainete piirnormid toidus. Kõnealust määrust on juba mitu korda oluliselt muudetud ja kuna kõnealuses määruses tuleb teha mitu uut muudatust, tuleks see asendada. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1881/2006 (2) on sätestatud teatavate saasteainete piirnormid toidus. Kõnealust määrust on juba mitu korda oluliselt muudetud ja kuna kõnealuses määruses tuleb teha mitu uut muudatust, tuleks see asendada.

| (2) | Tuleb kehtestada ranged piirnormid, mida on võimalik mõistlikkuse piires saavutada heade põllumajandus-, kalandus- ja tootmistavade järgimise abil ning toidu tarbimisega seotud riske arvesse võttes. Võimaliku terviseriski korral tuleks kehtestada nii madalad saasteainete piirnormid, kui on mõistlikult võimalik saavutada. Sellise lähenemisega tagatakse, et toidukäitlejad rakendavad meetmeid, et saastumist võimalikult palju vältida ja vähendada ning kaitsta sellega rahva tervist. Lisaks sellele on haavatava elanikkonnarühma – imikute ja väikelaste – tervise kaitseks asjakohane kehtestada kõige madalamad piirnormid, mis on saavutatavad nimetatud elanikkonnale ettenähtud toidu tootmiseks kasutatava tooraine range valiku ja vajaduse korral spetsiifilise tootmisprotsessi teel. Selline tooraine range valik on asjakohane ka lõpptarbija jaoks turule viidava eritoidu puhul, mille suhtes on kehtestatud range piirnorm, et kaitsta haavatavaid elanikkonnarühmi. |
| --- | --- |

(2)

Tuleb kehtestada ranged piirnormid, mida on võimalik mõistlikkuse piires saavutada heade põllumajandus-, kalandus- ja tootmistavade järgimise abil ning toidu tarbimisega seotud riske arvesse võttes. Võimaliku terviseriski korral tuleks kehtestada nii madalad saasteainete piirnormid, kui on mõistlikult võimalik saavutada. Sellise lähenemisega tagatakse, et toidukäitlejad rakendavad meetmeid, et saastumist võimalikult palju vältida ja vähendada ning kaitsta sellega rahva tervist. Lisaks sellele on haavatava elanikkonnarühma – imikute ja väikelaste – tervise kaitseks asjakohane kehtestada kõige madalamad piirnormid, mis on saavutatavad nimetatud elanikkonnale ettenähtud toidu tootmiseks kasutatava tooraine range valiku ja vajaduse korral spetsiifilise tootmisprotsessi teel. Selline tooraine range valik on asjakohane ka lõpptarbija jaoks turule viidava eritoidu puhul, mille suhtes on kehtestatud range piirnorm, et kaitsta haavatavaid elanikkonnarühmi.

| (3) | Rahvatervise tõhusa kaitse tagamiseks ei tohi piirnormist suurema saasteainesisaldusega toitu sellisena mitte ainult turule viia, vaid seda ei tohi ka kasutada toidu koostisosana ega muu toiduga segada. |
| --- | --- |

(3)

Rahvatervise tõhusa kaitse tagamiseks ei tohi piirnormist suurema saasteainesisaldusega toitu sellisena mitte ainult turule viia, vaid seda ei tohi ka kasutada toidu koostisosana ega muu toiduga segada.

| (4) | Et piirnorme oleks võimalik kohaldada kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja liittoidu puhul, mille jaoks pole konkreetseid liidu piirnorme kehtestatud, peaksid toidukäitlejad esitama pädevatele asutustele konkreetsed kontsentreerimis-, lahjendus- ja töötlemistegurid koos neid põhjendavate asjakohaste katseandmetega ning liittoidu puhul koostisosade suhtelise sisalduse. |
| --- | --- |

(4)

Et piirnorme oleks võimalik kohaldada kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja liittoidu puhul, mille jaoks pole konkreetseid liidu piirnorme kehtestatud, peaksid toidukäitlejad esitama pädevatele asutustele konkreetsed kontsentreerimis-, lahjendus- ja töötlemistegurid koos neid põhjendavate asjakohaste katseandmetega ning liittoidu puhul koostisosade suhtelise sisalduse.

| (5) | Kuna puuduvad toksikoloogilised andmed ja teaduslikud tõendid keemilise detoksifikatsiooni käigus tekkivate metaboliitide ohutuse kohta, on asjakohane toidu selline töötlemine keelata. |
| --- | --- |

(5)

Kuna puuduvad toksikoloogilised andmed ja teaduslikud tõendid keemilise detoksifikatsiooni käigus tekkivate metaboliitide ohutuse kohta, on asjakohane toidu selline töötlemine keelata.

| (6) | On teada, et saasteainete sisaldust toidus saab vähendada sortimise ja muude füüsilise töötlemise meetodite abil. Selleks, et vähendada mõju kaubandusele, on asjakohane lubada teatavate toodete puhul, mida ei viida turule lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana, suuremat saasteainete sisaldust. Sellistel juhtudel tuleks kehtestada saasteainete piirnormid, võttes arvesse sellise töötlemise tõhusust, et vähendada saasteainete sisaldust toidus nii, et see on väiksem kui lõpptarbija jaoks turule viidava või toidu koostisosana kasutatavatele toodetele kehtestatud piirnormid. Selleks, et vältida kõnealuste kõrgemate piirnormide kuritarvitamist, on asjakohane kehtestada asjaomaste toodete turustamist, märgistamist ja kasutamist käsitlevad sätted. |
| --- | --- |

(6)

On teada, et saasteainete sisaldust toidus saab vähendada sortimise ja muude füüsilise töötlemise meetodite abil. Selleks, et vähendada mõju kaubandusele, on asjakohane lubada teatavate toodete puhul, mida ei viida turule lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana, suuremat saasteainete sisaldust. Sellistel juhtudel tuleks kehtestada saasteainete piirnormid, võttes arvesse sellise töötlemise tõhusust, et vähendada saasteainete sisaldust toidus nii, et see on väiksem kui lõpptarbija jaoks turule viidava või toidu koostisosana kasutatavatele toodetele kehtestatud piirnormid. Selleks, et vältida kõnealuste kõrgemate piirnormide kuritarvitamist, on asjakohane kehtestada asjaomaste toodete turustamist, märgistamist ja kasutamist käsitlevad sätted.

| (7) | Teatavaid kaupu kasutatakse muuks otstarbeks kui toiduks ja nende puhul kohaldatakse teatava saasteaine suhtes leebemaid piirnorme või ei kohaldata neid üldse. Selleks, et saasteainete piirnorme sellise toidu puhul tõhusalt rakendada, on asjakohane nende toitude jaoks kehtestada sobivad märgistamist käsitlevad sätted. |
| --- | --- |

(7)

Teatavaid kaupu kasutatakse muuks otstarbeks kui toiduks ja nende puhul kohaldatakse teatava saasteaine suhtes leebemaid piirnorme või ei kohaldata neid üldse. Selleks, et saasteainete piirnorme sellise toidu puhul tõhusalt rakendada, on asjakohane nende toitude jaoks kehtestada sobivad märgistamist käsitlevad sätted.

| (8) | Teatavad Läänemere piirkonnast pärit kalaliigid võivad sisaldada suures koguses dioksiine, dioksiinitaolisi polüklooritud bifenüüle (edaspidi „dioksiinitaolised PCBd“) ja mittedioksiinitaolisi polüklooritud bifenüüle (edaspidi „mittedioksiinitaolised PCBd“). Märkimisväärne osa nendest Läänemere piirkonna kalaliikidest ei vasta piirnormidele ja tuleks seega tarbitava toidu hulgast välja jätta, juhul kui piirnorme kohaldatakse. Kala väljajätmine toidu hulgast võib aga avaldada negatiivset mõju Läänemere piirkonna elanikkonna tervisele. |
| --- | --- |

(8)

Teatavad Läänemere piirkonnast pärit kalaliigid võivad sisaldada suures koguses dioksiine, dioksiinitaolisi polüklooritud bifenüüle (edaspidi „dioksiinitaolised PCBd“) ja mittedioksiinitaolisi polüklooritud bifenüüle (edaspidi „mittedioksiinitaolised PCBd“). Märkimisväärne osa nendest Läänemere piirkonna kalaliikidest ei vasta piirnormidele ja tuleks seega tarbitava toidu hulgast välja jätta, juhul kui piirnorme kohaldatakse. Kala väljajätmine toidu hulgast võib aga avaldada negatiivset mõju Läänemere piirkonna elanikkonna tervisele.

| (9) | Nii Lätis, Soomes kui ka Rootsis on kehtestatud süsteem, millega tagatakse, et lõpptarbijaid teavitatakse kindlaks määratud haavatavatele elanikkonnarühmadele suunatud toitumisalastest soovitustest piirata Läänemere piirkonnast pärit kala tarbimist, et vältida terviseriske. Seepärast on asjakohane säilitada Lätile, Soomele ja Rootsile tehtav erand, mis võimaldab neil lubada lõpptarbija jaoks tähtajatult oma vastavale turule viia Läänemere piirkonnast pärit teatavat liiki kala, mille dioksiinide ja/või dioksiinitaoliste PCBde ja/või mittedioksiinitaoliste PCBde sisaldus on suurem kui käesolevas määruses sätestatud. Selleks et komisjon saaks olukorda jälgida, peaksid Läti, Soome ja Rootsi esitama komisjonile igal aastal aruande meetmete kohta, mida nad on võtnud lõpptarbijate tõhusaks teavitamiseks toitumisalastest soovitustest ning tagamaks, et teistes liikmesriikides ei turustata piirnormidele mittevastavat kala ja sellest saadud tooteid, samuti nende meetmete tõhususe kohta. |
| --- | --- |

(9)

Nii Lätis, Soomes kui ka Rootsis on kehtestatud süsteem, millega tagatakse, et lõpptarbijaid teavitatakse kindlaks määratud haavatavatele elanikkonnarühmadele suunatud toitumisalastest soovitustest piirata Läänemere piirkonnast pärit kala tarbimist, et vältida terviseriske. Seepärast on asjakohane säilitada Lätile, Soomele ja Rootsile tehtav erand, mis võimaldab neil lubada lõpptarbija jaoks tähtajatult oma vastavale turule viia Läänemere piirkonnast pärit teatavat liiki kala, mille dioksiinide ja/või dioksiinitaoliste PCBde ja/või mittedioksiinitaoliste PCBde sisaldus on suurem kui käesolevas määruses sätestatud. Selleks et komisjon saaks olukorda jälgida, peaksid Läti, Soome ja Rootsi esitama komisjonile igal aastal aruande meetmete kohta, mida nad on võtnud lõpptarbijate tõhusaks teavitamiseks toitumisalastest soovitustest ning tagamaks, et teistes liikmesriikides ei turustata piirnormidele mittevastavat kala ja sellest saadud tooteid, samuti nende meetmete tõhususe kohta.

| (10) | Vaatamata heade suitsutamistavade võimalikult ulatuslikule rakendamisele ei ole polütsükliliste aromaatsete süsivesinike (PAHide) praegused piirnormid mitmes liikmesriigis saavutatavad teatavat liiki traditsiooniliselt suitsutatud lihas ja lihatoodetes ning traditsiooniliselt suitsutatud kalas ja kalandustoodetes, mille puhul suitsutamistavasid ei saa muuta ilma toidu organoleptilisi omadusi oluliselt muutmata. Seega, kui piirnorme kohaldataks, kaoksid sellised traditsiooniliselt suitsutatud tooted turult, mis tooks kaasa paljude väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete sulgemise. See kehtib teatavat liiki traditsiooniliselt suitsutatud liha ja suitsulihatoodete puhul Iirimaal, Hispaanias, Horvaatias, Küprosel, Lätis, Poolas, Portugalis, Slovakkias, Soomes ja Rootsis ning teatava liiki traditsiooniliselt suitsutatud kala ja suitsutatud kalandustoodete puhul Lätis, Soomes ja Rootsis. Seepärast tuleks ainult kõnealuste liikmesriikide jaoks säilitada teatavat liiki traditsiooniliselt suitsutatud liha ja suitsulihatoodete ning traditsiooniliselt suitsutatud kala ja suitsutatud kalandustoodete puhul kohalikku tootmist ja tarbimist hõlmav tähtajatu erand. |
| --- | --- |

(10)

Vaatamata heade suitsutamistavade võimalikult ulatuslikule rakendamisele ei ole polütsükliliste aromaatsete süsivesinike (PAHide) praegused piirnormid mitmes liikmesriigis saavutatavad teatavat liiki traditsiooniliselt suitsutatud lihas ja lihatoodetes ning traditsiooniliselt suitsutatud kalas ja kalandustoodetes, mille puhul suitsutamistavasid ei saa muuta ilma toidu organoleptilisi omadusi oluliselt muutmata. Seega, kui piirnorme kohaldataks, kaoksid sellised traditsiooniliselt suitsutatud tooted turult, mis tooks kaasa paljude väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete sulgemise. See kehtib teatavat liiki traditsiooniliselt suitsutatud liha ja suitsulihatoodete puhul Iirimaal, Hispaanias, Horvaatias, Küprosel, Lätis, Poolas, Portugalis, Slovakkias, Soomes ja Rootsis ning teatava liiki traditsiooniliselt suitsutatud kala ja suitsutatud kalandustoodete puhul Lätis, Soomes ja Rootsis. Seepärast tuleks ainult kõnealuste liikmesriikide jaoks säilitada teatavat liiki traditsiooniliselt suitsutatud liha ja suitsulihatoodete ning traditsiooniliselt suitsutatud kala ja suitsutatud kalandustoodete puhul kohalikku tootmist ja tarbimist hõlmav tähtajatu erand.

| (11) | Liikmesriigid peavad koguma ja esitama andmeid ametlike kontrollide ja saasteainete seire kohta vastavalt kontrollikavadele ja saasteainete ametliku kontrolli erinõuetele, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2022/931 (3) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2022/932 (4). On soovitatav, et liikmesriigid, toidukäitlejad ja teised huvitatud isikud peaksid tegema teatavate konkreetsete saasteainete, mille kohta on vaja rohkem esinemist käsitlevaid andmeid, esinemissageduse seiret ning esitama selle tulemuste kohta aruande, samuti aru andma ennetusmeetmete rakendamisel saavutatud edusammudest, et komisjonil oleks võimalik hinnata, kas olemasolevaid meetmeid on vaja muuta või vastu võtta lisameetmeid. Samadel põhjustel on asjakohane, et liikmesriigid edastavad komisjonile teavet, mida nad on kogunud muude saasteainete kohta. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid peavad koguma ja esitama andmeid ametlike kontrollide ja saasteainete seire kohta vastavalt kontrollikavadele ja saasteainete ametliku kontrolli erinõuetele, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2022/931 (3) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2022/932 (4). On soovitatav, et liikmesriigid, toidukäitlejad ja teised huvitatud isikud peaksid tegema teatavate konkreetsete saasteainete, mille kohta on vaja rohkem esinemist käsitlevaid andmeid, esinemissageduse seiret ning esitama selle tulemuste kohta aruande, samuti aru andma ennetusmeetmete rakendamisel saavutatud edusammudest, et komisjonil oleks võimalik hinnata, kas olemasolevaid meetmeid on vaja muuta või vastu võtta lisameetmeid. Samadel põhjustel on asjakohane, et liikmesriigid edastavad komisjonile teavet, mida nad on kogunud muude saasteainete kohta.

| (12) | Käesoleva määrusega tuleks säilitada muudetud määruses (EÜ) nr 1881/2006 sätestatud, praegu kehtivad piirnormid. Pidades silmas kõnealuse määrusega saadud kogemusi ja selleks, et parandada eeskirjade loetavust, on asjakohane ühelt poolt vältida arvukate joonealuste märkuste kasutamist ja teiselt poolt suurendada kategooriate määratluste osas viiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 I lisale (5). |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega tuleks säilitada muudetud määruses (EÜ) nr 1881/2006 sätestatud, praegu kehtivad piirnormid. Pidades silmas kõnealuse määrusega saadud kogemusi ja selleks, et parandada eeskirjade loetavust, on asjakohane ühelt poolt vältida arvukate joonealuste märkuste kasutamist ja teiselt poolt suurendada kategooriate määratluste osas viiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 I lisale (5).

| (13) | Samuti kõnealuse määrusega saadud kogemusi silmas pidades ja selleks, et võimaldada piirnormide ühetaolist rakendamist, on asjakohane selgitada, et juhul, kui piirnorm on kehtestatud mitmest ühendist koosnevale ühendirühmale (sisalduste summale), tuleks kasutada nende sisalduste alampiire, välja arvatud juhul, kui on sätestatud teisiti, ning täpsustada koorikloomade kehaosad, mille suhtes piirnorme kohaldatakse. |
| --- | --- |

(13)

Samuti kõnealuse määrusega saadud kogemusi silmas pidades ja selleks, et võimaldada piirnormide ühetaolist rakendamist, on asjakohane selgitada, et juhul, kui piirnorm on kehtestatud mitmest ühendist koosnevale ühendirühmale (sisalduste summale), tuleks kasutada nende sisalduste alampiire, välja arvatud juhul, kui on sätestatud teisiti, ning täpsustada koorikloomade kehaosad, mille suhtes piirnorme kohaldatakse.

| (14) | Kaadmiumi osas on asjakohane laiendada praegust linnaste suhtes tehtavat erandit kõigile teraviljadele, mida kasutatakse õlle või destillaatide tootmiseks, tingimusel et teraviljajääke ei viida turule toiduna, sest kaadmium jääb peamiselt teraviljajääkidesse ja seetõttu on kaadmiumisisaldus õlles väga väike. |
| --- | --- |

(14)

Kaadmiumi osas on asjakohane laiendada praegust linnaste suhtes tehtavat erandit kõigile teraviljadele, mida kasutatakse õlle või destillaatide tootmiseks, tingimusel et teraviljajääke ei viida turule toiduna, sest kaadmium jääb peamiselt teraviljajääkidesse ja seetõttu on kaadmiumisisaldus õlles väga väike.

| (15) | PAHide puhul on olemasolevate analüüsiandmete ja tootmismeetodi põhjal, mis näitasid, et neid aineid leiti lahustuvas kohvis tühises koguses, asjakohane jätta lahustuv kohv välja nende taimse toidu pulbrite seast, mida kasutatakse jookide valmistamiseks ja mille suhtes piirnormi kohaldatakse. Lisaks sellele on imiku piimasegude, jätkupiimasegude ja väikelaste joogisegude ning meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud imiku- ja väikelastetoidu puhul PAHide piirnormid praegu kehtestatud turule viidavate toodete jaoks, ilma toote füüsilist vormi eristamata. Seega on asjakohane selgitada, et neid piirnorme kohaldatakse kasutusvalmis toodete suhtes (mida viiakse turule sellisena või on tootja juhiste kohaselt valmistatud). |
| --- | --- |

(15)

PAHide puhul on olemasolevate analüüsiandmete ja tootmismeetodi põhjal, mis näitasid, et neid aineid leiti lahustuvas kohvis tühises koguses, asjakohane jätta lahustuv kohv välja nende taimse toidu pulbrite seast, mida kasutatakse jookide valmistamiseks ja mille suhtes piirnormi kohaldatakse. Lisaks sellele on imiku piimasegude, jätkupiimasegude ja väikelaste joogisegude ning meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud imiku- ja väikelastetoidu puhul PAHide piirnormid praegu kehtestatud turule viidavate toodete jaoks, ilma toote füüsilist vormi eristamata. Seega on asjakohane selgitada, et neid piirnorme kohaldatakse kasutusvalmis toodete suhtes (mida viiakse turule sellisena või on tootja juhiste kohaselt valmistatud).

| (16) | Seoses melamiiniga on Codex Alimentarius’es võetud lisaks pulbriliste imiku piimasegude suhtes kohaldatavale piirnormile vastu ka vedelate imiku piimasegude suhtes kohaldatav piirnorm, mille liit on heaks kiitnud. Seetõttu on asjakohane kohaldada kõnealust melamiini piirnormi vastavalt imiku piimasegudes ja jätkupiimasegudes. |
| --- | --- |

(16)

Seoses melamiiniga on Codex Alimentarius’es võetud lisaks pulbriliste imiku piimasegude suhtes kohaldatavale piirnormile vastu ka vedelate imiku piimasegude suhtes kohaldatav piirnorm, mille liit on heaks kiitnud. Seetõttu on asjakohane kohaldada kõnealust melamiini piirnormi vastavalt imiku piimasegudes ja jätkupiimasegudes.

| (17) | Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 1881/2006 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(17)

Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 1881/2006 kehtetuks tunnistada.

| (18) | Kui komisjon kehtestab toidus sisalduvate saasteainete uued piirnormid, näeb ta vajaduse korral ette üleminekumeetmed, et ettevõtjad saaksid valmistuda uute normide kohaldamiseks. Selleks et tagada sujuv üleminek määruselt (EÜ) nr 1881/2006 käesolevale määrusele, on asjakohane säilitada need üleminekumeetmed piirnormide suhtes, mis on üle võetud käesoleva määrusega ja mis on endiselt asjakohased. |
| --- | --- |

(18)

Kui komisjon kehtestab toidus sisalduvate saasteainete uued piirnormid, näeb ta vajaduse korral ette üleminekumeetmed, et ettevõtjad saaksid valmistuda uute normide kohaldamiseks. Selleks et tagada sujuv üleminek määruselt (EÜ) nr 1881/2006 käesolevale määrusele, on asjakohane säilitada need üleminekumeetmed piirnormide suhtes, mis on üle võetud käesoleva määrusega ja mis on endiselt asjakohased.

| (19) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „toit“ – toit, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (6) artiklis 2; |
| --- | --- |

a)

„toit“ – toit, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (6) artiklis 2;

6

| b) | „toidukäitleja“ – toidukäitleja määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 3 punktis 3 määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

b)

„toidukäitleja“ – toidukäitleja määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 3 punktis 3 määratletud tähenduses;

| c) | „turuleviimine“ – turuleviimine määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 3 punktis 8 määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

c)

„turuleviimine“ – turuleviimine määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 3 punktis 8 määratletud tähenduses;

| d) | „lõpptarbija“ – lõpptarbija, nagu see on määratletud määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 3 punktis 18; |
| --- | --- |

d)

„lõpptarbija“ – lõpptarbija, nagu see on määratletud määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 3 punktis 18;

| e) | „töötlemine“ – töötlemine, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 852/2004 (7) artikli 2 lõike 1 punktis m; |
| --- | --- |

e)

„töötlemine“ – töötlemine, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 852/2004 (7) artikli 2 lõike 1 punktis m;

7

| f) | „töötlemata tooted“ – töötlemata tooted, nagu need on määratletud määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 2 lõike 1 punktis n, ning |
| --- | --- |

f)

„töötlemata tooted“ – töötlemata tooted, nagu need on määratletud määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 2 lõike 1 punktis n, ning

| g) | „töödeldud tooted“ – töödeldud tooted, nagu need on määratletud määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 2 lõike 1 punktis o; |
| --- | --- |

g)

„töödeldud tooted“ – töödeldud tooted, nagu need on määratletud määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 2 lõike 1 punktis o;

Artikkel 2

Üldnormid

1.   I lisas loetletud toitu ei tohi viia turule ega kasutada seda toorainena toidus ega toidu koostisosana, kui saasteaine sisaldus selles ületab I lisas esitatud piirnormi.

2.   I lisas esitatud piirnormidele vastavat toitu ei tohi segada toiduga, milles need piirnormid on ületatud.

3.   Kui I lisas ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kõnealuses lisas esitatud piirnorme turule viidava toidu ja asjaomase toidu söödava osa suhtes.

4.   Süsteemides, kus teravilja tootmine ja töötlemine on integreeritud nii, et kõik sissetulevad partiid puhastatakse, sorditakse ja töödeldakse samas ettevõttes, kohaldatakse piirnorme töötlemata teravilja suhtes tootmisahelas esmatöötlemisele eelnevas etapis.

Artikkel 3

Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja liittoit

1.   Kui I lisas ei ole esitatud konkreetseid liidu piirnorme kuivatatud, lahjendatud, töödeldud või liittoidu (st mitmest koostisosast koosneva toidu) kohta, võetakse I lisas esitatud piirnormide kohaldamisel sellise toidu suhtes arvesse järgmist:

| a) | saasteainesisalduse muutusi, mis on põhjustatud kuivatamisest või lahjendamisest; |
| --- | --- |

a)

saasteainesisalduse muutusi, mis on põhjustatud kuivatamisest või lahjendamisest;

| b) | saasteainesisalduse muutusi, mis on põhjustatud töötlemisest; |
| --- | --- |

b)

saasteainesisalduse muutusi, mis on põhjustatud töötlemisest;

| c) | toote koostisosade suhtelist sisaldust; |
| --- | --- |

c)

toote koostisosade suhtelist sisaldust;

| d) | analüütilist määramispiiri. |
| --- | --- |

d)

analüütilist määramispiiri.

2.   Kui pädev asutus teostab ametlikku kontrolli, esitab toidukäitleja asjaomaste kuivatamis-, lahjendamis- või töötlemistoimingute konkreetsed kontsentreerimis-, lahjendus- või töötlemistegurid või asjaomase kuivatatud, lahjendatud, töödeldud või liittoidu puhul konkreetsed kontsentreerimis-, lahjendus- või töötlemistegurid ja põhjendab neid ning esitab asjaomaste segamistoimingute kohta koostisosade suhtelise sisalduse.

Kui toidukäitleja ei esita vajalikku kontsentreerimis-, lahjendus- või töötlemistegurit või kui pädev asutus peab tegurit sobimatuks, arvestades toidukäitleja antud põhjendusi, määrab pädev asutus olemasoleva teabe põhjal ise teguri, eesmärgiga maksimaalselt kaitsta inimeste tervist.

3.   Kui I lisas ei ole imiku- ja väikelastetoidu jaoks esitatud konkreetseid liidu piirnorme, võivad liikmesriigid kehtestada sellise toidu jaoks rangemad piirnormid.

Artikkel 4

Detoksifitseerimise keeld

I lisas loetletud saasteaineid sisaldavat toitu ei tohi keemilise töötlemisega tahtlikult detoksifitseerida.

Artikkel 5

Toit, mida enne lõpptarbija jaoks turule viimist või toidu koostisosana kasutamist sorditakse või muul viisil füüsiliselt töödeldakse

1.   Kui I lisas on esitatud saasteaine piirnorm, eelkõige sellise toidu puhul, mida tuleb enne lõpptarbija jaoks turule viimist või toidu koostisosana kasutamist sortida või muul viisil füüsiliselt töödelda, võib seda toitu turule viia tingimusel, et:

| a) | seda ei viida turule lõpptarbija jaoks ega kasutata toidu koostisosana; |
| --- | --- |

a)

seda ei viida turule lõpptarbija jaoks ega kasutata toidu koostisosana;

| b) | see vastab I lisas esitatud kõnealuse saasteaine piirnormile selles toidus, mida tuleb enne lõpptarbija jaoks turule viimist või toidu koostisosana kasutamist sortida või muul viisil füüsiliselt töödelda, ning |
| --- | --- |

b)

see vastab I lisas esitatud kõnealuse saasteaine piirnormile selles toidus, mida tuleb enne lõpptarbija jaoks turule viimist või toidu koostisosana kasutamist sortida või muul viisil füüsiliselt töödelda, ning

| c) | see on märgistatud vastavalt lõikele 2. |
| --- | --- |

c)

see on märgistatud vastavalt lõikele 2.

2.   Lõike 1 punktis c osutatud toidu iga üksikpakendi etiketil ja saatedokumendi originaalil peab olema selgelt näidatud selle kasutusotstarve ja järgmine teave: „Toodet sorditakse või töödeldakse muul viisil füüsiliselt enne lõpptarbija jaoks turule viimist või toidu koostisosana kasutamist [saasteaine(t)e nimetus kaasaütlevas käändes] saastumise vähendamiseks.“

Saadetise/partii number märgitakse kustutamatult saadetise igale üksikpakendile ja saatedokumendi originaalile.

3.   Toitu, mida saaste vähendamiseks sorditakse või muul viisil füüsiliselt töödeldakse, ei tohi enne seda segada toiduga, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või mis on ette nähtud kasutamiseks toidu koostisosana.

4.   Toitu, mida on saaste vähendamiseks sorditud või muul viisil füüsiliselt töödeldud, võib turule viia tingimusel, et ei ületata I lisas lõpptarbija jaoks turule viidava või toidu koostisosana kasutatava toidu suhtes sätestatud piirnorme ning et töötlemisel ei ole tekkinud muid kahjulikke jääke.

Artikkel 6

Maapähklite, muude õliseemnete, neist valmistatud toodete ja teravilja märgistamist käsitlevad sätted

1.   Maapähklite, muude õliseemnete, neist valmistatud toodete ja teravilja iga üksikpakendi etiketil ja saatedokumendi originaalil peab olema selgelt märgitud selle kavandatud kasutusotstarve.

Saadetise/partii number märgitakse kustutamatult saadetise igale üksikpakendile ja saatedokumendi originaalile. Saadetise vastuvõtja äritegevus, mis on märgitud saatedokumendis, peab olema kooskõlas kavandatud kasutusotstarbega.

2.   Kui puudub selge teave selle kohta, et kavandatud kasutusotstarve ei näe ette turule viimist toiduna, kehtivad I lisas sätestatud piirnormid kõigi turule viidavate maapähklite, muude õliseemnete ja neist valmistatud toodete ning teravilja kohta.

3.   I lisas sätestatud piirnormide kohaldamisest tehtavat erandit maapähklite ja muude purustamiseks ettenähtud õliseemnete puhul kohaldatakse üksnes saadetiste suhtes, mis vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | need on selgelt märgistatud ja märgistusel on näidatud nende kavandatud kasutusotstarve; |
| --- | --- |

a)

need on selgelt märgistatud ja märgistusel on näidatud nende kavandatud kasutusotstarve;

| b) | nende iga üksikpakendi märgistusel ja saatedokumendi originaalis on esitatud järgmine teave: „Toodet purustatakse rafineeritud taimeõli tootmiseks“ ning |
| --- | --- |

b)

nende iga üksikpakendi märgistusel ja saatedokumendi originaalis on esitatud järgmine teave: „Toodet purustatakse rafineeritud taimeõli tootmiseks“ ning

| c) | nende lõppsihtkoht on purustustehas. |
| --- | --- |

c)

nende lõppsihtkoht on purustustehas.

Artikkel 7

Erandid artiklist 2

1.   Erandina artiklist 2 võivad Läti, Soome ja Rootsi lubada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 (8) sätestatud aastase kvoodi piires viia lõpptarbija jaoks oma vastavale turule Läänemere piirkonnast pärit lõhet (Salmo salar) ja sellest valmistatud tooteid, mille dioksiinide ja/või dioksiinitaoliste PCBde ja/või mittedioksiinitaoliste PCBde sisaldus on suurem kui I lisa punktis 4.1.5 sätestatud, tingimusel et:

| a) | on loodud süsteem, millega tagatakse, et lõpptarbijaid on täielikult teavitatud riiklikest toitumissoovitustest seoses Läänemere piirkonnast püütud lõhe ja sellest valmistatud toodete tarbimise piirangutega kindlaks määratud haavatavate elanikkonnarühmade jaoks, et vältida võimalikke terviseriske; |
| --- | --- |

a)

on loodud süsteem, millega tagatakse, et lõpptarbijaid on täielikult teavitatud riiklikest toitumissoovitustest seoses Läänemere piirkonnast püütud lõhe ja sellest valmistatud toodete tarbimise piirangutega kindlaks määratud haavatavate elanikkonnarühmade jaoks, et vältida võimalikke terviseriske;

| b) | Läti, Soome ja Rootsi rakendavad ka edaspidi meetmeid tagamaks, et lõhet ja sellest valmistatud tooteid, mis ei vasta I lisa punktis 4.1.5 kehtestatud piirnormidele, ei turustata teistes liikmesriikides; |
| --- | --- |

b)

Läti, Soome ja Rootsi rakendavad ka edaspidi meetmeid tagamaks, et lõhet ja sellest valmistatud tooteid, mis ei vasta I lisa punktis 4.1.5 kehtestatud piirnormidele, ei turustata teistes liikmesriikides;

| c) | Läti, Soome ja Rootsi annavad igal aastal komisjonile aru meetmetest, mida nad on võtnud, et tõhusalt teavitada lõpptarbijaid toitumissoovitustest ning tagada, et piirnormidele mittevastavat lõhet ja sellest valmistatud tooteid ei turustata teistes liikmesriikides, ning esitavad tõendid nende meetmete tõhususe kohta. |
| --- | --- |

c)

Läti, Soome ja Rootsi annavad igal aastal komisjonile aru meetmetest, mida nad on võtnud, et tõhusalt teavitada lõpptarbijaid toitumissoovitustest ning tagada, et piirnormidele mittevastavat lõhet ja sellest valmistatud tooteid ei turustata teistes liikmesriikides, ning esitavad tõendid nende meetmete tõhususe kohta.

2.   Erandina artiklist 2 võivad Soome ja Rootsi lubada määruses (EL) nr 1380/2013 sätestatud aastase kvoodi piires viia oma vastavale turule Läänemere piirkonnast pärit räime (Clupea harengus membras), mis on suurem kui 17 cm, paaliat (Salvelinus spp.), jõesilmu (Lampetra fluviatilis) ja meriforelli (Salmo trutta) ning nendest valmistatud tooteid, mille dioksiinide ja/või dioksiinitaoliste PCBde ja/või mittedioksiinitaoliste PCBde sisaldus on suurem kui I lisa punktis 4.1.5 sätestatud, tingimusel et:

| a) | on loodud süsteem, millega tagatakse, et lõpptarbijaid on täielikult teavitatud toitumissoovitustest seoses Läänemere piirkonnast püütud räime, mis on suurem kui 17 cm, paalia, jõesilmu ja meriforelli ja nendest valmistatud toodete tarbimise piirangutega kindlaks määratud haavatavate elanikkonnarühmade jaoks, et vältida võimalikke terviseriske; |
| --- | --- |

a)

on loodud süsteem, millega tagatakse, et lõpptarbijaid on täielikult teavitatud toitumissoovitustest seoses Läänemere piirkonnast püütud räime, mis on suurem kui 17 cm, paalia, jõesilmu ja meriforelli ja nendest valmistatud toodete tarbimise piirangutega kindlaks määratud haavatavate elanikkonnarühmade jaoks, et vältida võimalikke terviseriske;

| b) | Soome ja Rootsi rakendavad ka edaspidi vajalikke meetmeid tagamaks, et räime, mis on suurem kui 17 cm, paaliat, jõesilmu ja meriforelli ning nendest valmistatud tooteid, mis ei vasta I lisa punktis 4.1.5 kehtestatud piirnormidele, ei turustata teistes liikmesriikides; |
| --- | --- |

b)

Soome ja Rootsi rakendavad ka edaspidi vajalikke meetmeid tagamaks, et räime, mis on suurem kui 17 cm, paaliat, jõesilmu ja meriforelli ning nendest valmistatud tooteid, mis ei vasta I lisa punktis 4.1.5 kehtestatud piirnormidele, ei turustata teistes liikmesriikides;

| c) | Soome ja Rootsi annavad igal aastal komisjonile aru meetmetest, mida nad on võtnud, et tõhusalt teavitada kindlaks määratud haavatavaid elanikkonnarühmi toitumissoovitustest ning tagada, et piirnormidele mittevastavat kala ja sellest valmistatud tooteid ei turustata teistes liikmesriikides, ning esitavad tõendid nende meetmete tõhususe kohta. |
| --- | --- |

c)

Soome ja Rootsi annavad igal aastal komisjonile aru meetmetest, mida nad on võtnud, et tõhusalt teavitada kindlaks määratud haavatavaid elanikkonnarühmi toitumissoovitustest ning tagada, et piirnormidele mittevastavat kala ja sellest valmistatud tooteid ei turustata teistes liikmesriikides, ning esitavad tõendid nende meetmete tõhususe kohta.

3.   Erandina artiklist 2 võivad järgmised liikmesriigid lubada viia lõpptarbija jaoks oma vastavale turule järgmist liiki traditsiooniliselt suitsutatud liha ja suitsulihatooteid, mis on suitsutatud nende territooriumil ning milles PAHide sisaldus ületab I lisa punktis 5.1.6 sätestatud piirnormi, eeldusel, et need tooted ei sisalda benso[a]püreeni rohkem kui 5,0 μg/kg ega benso[a]püreeni, bens[a]antratseeni, benso[b]fluoranteeni ja krüseeni kokku rohkem kui 30,0 μg/kg:

| a) | Iirimaa, Horvaatia, Küpros, Hispaania, Poola ja Portugal: traditsiooniliselt suitsutatud liha ja lihatooted; |
| --- | --- |

a)

Iirimaa, Horvaatia, Küpros, Hispaania, Poola ja Portugal: traditsiooniliselt suitsutatud liha ja lihatooted;

| b) | Läti: traditsiooniliselt suitsutatud sealiha, kuumsuitsutatud kanaliha, kuumsuitsutatud vorst ja kuumsuitsutatud ulukiliha; |
| --- | --- |

b)

Läti: traditsiooniliselt suitsutatud sealiha, kuumsuitsutatud kanaliha, kuumsuitsutatud vorst ja kuumsuitsutatud ulukiliha;

| c) | Slovakkia: soolatud traditsiooniliselt suitsutatud liha, traditsiooniliselt suitsutatud peekon ja traditsiooniliselt suitsutatud vorst (klobása), kusjuures traditsioonilise suitsutamise all on silmas peetud suitsu tekitamist puidu (halud, saepuru, puidulaastud) põletamise teel suitsuahjus; |
| --- | --- |

c)

Slovakkia: soolatud traditsiooniliselt suitsutatud liha, traditsiooniliselt suitsutatud peekon ja traditsiooniliselt suitsutatud vorst (klobása), kusjuures traditsioonilise suitsutamise all on silmas peetud suitsu tekitamist puidu (halud, saepuru, puidulaastud) põletamise teel suitsuahjus;

| d) | Soome: traditsiooniliselt kuumsuitsutatud liha ja lihatooted; |
| --- | --- |

d)

Soome: traditsiooniliselt kuumsuitsutatud liha ja lihatooted;

| e) | Rootsi: puidust või muust taimsest materjalist saadud hõõguvate süte kohal suitsutatud liha ja lihatooted.
  Nimetatud liikmesriigid ja asjaomased toidukäitlejad teevad jätkuvalt seiret PAHide esinemise suhtes esimeses lõigus osutatud traditsiooniliselt suitsutatud lihas ja suitsulihatoodetes ning tagavad võimaluse korral hea suitsutamistava rakendamise, ilma et kõnealuste toodete tüüpilised organoleptilised omadused kaoksid. |
| --- | --- |

e)

Rootsi: puidust või muust taimsest materjalist saadud hõõguvate süte kohal suitsutatud liha ja lihatooted.

Nimetatud liikmesriigid ja asjaomased toidukäitlejad teevad jätkuvalt seiret PAHide esinemise suhtes esimeses lõigus osutatud traditsiooniliselt suitsutatud lihas ja suitsulihatoodetes ning tagavad võimaluse korral hea suitsutamistava rakendamise, ilma et kõnealuste toodete tüüpilised organoleptilised omadused kaoksid.

4.   Erandina artiklist 2 võivad järgmised liikmesriigid lubada viia lõpptarbija jaoks oma vastavale turule järgmist liiki traditsiooniliselt suitsutatud kala ja kalandustooteid, mis on suitsutatud nende territooriumil ning milles PAHide sisaldus ületab I lisa punktis 5.1.7 sätestatud piirnormi, eeldusel, et need tooted ei sisalda benso[a]püreeni rohkem kui 5,0 μg/kg ega benso[a]püreeni, bens[a]antratseeni, benso[b]fluoranteeni ja krüseeni kokku rohkem kui 30,0 μg/kg:

| a) | Läti: traditsiooniliselt kuumsuitsutatud kala; |
| --- | --- |

a)

Läti: traditsiooniliselt kuumsuitsutatud kala;

| b) | Soome: traditsiooniliselt kuumsuitsutatud väikesed kalad ja väikestest kaladest saadud kalandustooted; |
| --- | --- |

b)

Soome: traditsiooniliselt kuumsuitsutatud väikesed kalad ja väikestest kaladest saadud kalandustooted;

| c) | Rootsi: puidust või muust taimsest materjalist saadud hõõguvate süte kohal suitsutatud kala ja kalandustooted.
  Nimetatud liikmesriigid ja asjaomased toidukäitlejad teevad jätkuvalt seiret PAHide esinemise suhtes esimeses lõigus osutatud traditsiooniliselt suitsutatud kalas ja kalandustoodetes ning tagavad võimaluse korral hea suitsutamistava rakendamise, ilma et kõnealuste toodete tüüpilised organoleptilised omadused kaoksid. |
| --- | --- |

c)

Rootsi: puidust või muust taimsest materjalist saadud hõõguvate süte kohal suitsutatud kala ja kalandustooted.

Nimetatud liikmesriigid ja asjaomased toidukäitlejad teevad jätkuvalt seiret PAHide esinemise suhtes esimeses lõigus osutatud traditsiooniliselt suitsutatud kalas ja kalandustoodetes ning tagavad võimaluse korral hea suitsutamistava rakendamise, ilma et kõnealuste toodete tüüpilised organoleptilised omadused kaoksid.

Artikkel 8

Seire ja aruandlus

1.   Liikmesriigid ja huvitatud isikud edastavad komisjonile 1. juuliks 2023 teostatud uuringute tulemused ja edusammud, mis on tehtud, et rakendada ennetusmeetmeid, et vältida rukki ja rukki jahvatustoodete saastumist tungaltera sklerootsiumidega ja tungalteraalkaloididega ning odra-, nisu-, speltanisu- ja kaeraterade jahvatustoodete saastumist tungalteraalkaloididega.

Liikmesriigid ja huvitatud isikud esitavad Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) igal aastal andmeid tungaltera sklerootsiumide ja tungalteraalkaloidide esinemise kohta rukkis ja rukki jahvatustoodetes ning tungalteraalkaloidide esinemise kohta odra-, nisu-, speltanisu- ja kaeraterade jahvatustoodetes.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile taotluse korral saasteainete toidus esinemise seiret käsitlevate komisjoni soovituste kohaselt tehtud uuringud ja asjakohased kindlaks tehtud allikad ning edusammud, mis on tehtud, et rakendada ennetusmeetmeid, et vältida saastumist.

3.   Liikmesriigid esitavad toiduohutusametile andmed saasteainete esinemise kohta, mida nad on kogunud muude kui lõikes 1 osutatud saasteainete kohta. Toidukäitlejad ja muud huvitatud isikud võivad esitada selliseid esinemisandmeid toiduohutusametile.

4.   Liikmesriigid, toidukäitlejad ja muud huvitatud isikud esitavad toiduohutusametile andmed saasteainete esinemise kohta vastavalt toiduohutusameti aruandlusnõuetele.

Artikkel 9

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 1881/2006 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse vastavalt II lisa vastavustabelile.

Artikkel 10

Üleminekumeetmed

1.   Enne punktides a–k osutatud kuupäevi seaduslikult turule viidud toit võib jääda turule kuni minimaalse säilivusaja või kõlblikkusaja lõpuni:

| a) | 19. september 2021 I lisa punktis 2.2.1 esitatud tropaanalkaloidide piirnormide puhul imikutoidus ning teraviljapõhises töödeldud imiku- ja väikelastetoidus, mis sisaldab maisi või sellest saadud tooteid; |
| --- | --- |

a)

19. september 2021 I lisa punktis 2.2.1 esitatud tropaanalkaloidide piirnormide puhul imikutoidus ning teraviljapõhises töödeldud imiku- ja väikelastetoidus, mis sisaldab maisi või sellest saadud tooteid;

| b) | 1. jaanuar 2022 I lisa punktis 1.8 esitatud tungaltera sklerootsiumide ja tungaltera alkaloidide piirnormide puhul; |
| --- | --- |

b)

1. jaanuar 2022 I lisa punktis 1.8 esitatud tungaltera sklerootsiumide ja tungaltera alkaloidide piirnormide puhul;

| c) | 3. mai 2022 I lisa punktis 3.3 esitatud elavhõbeda piirnormide puhul; |
| --- | --- |

c)

3. mai 2022 I lisa punktis 3.3 esitatud elavhõbeda piirnormide puhul;

| d) | 1. juuli 2022 I lisa punktis 2.5 esitatud oopiumalkaloidide piirnormide puhul; |
| --- | --- |

d)

1. juuli 2022 I lisa punktis 2.5 esitatud oopiumalkaloidide piirnormide puhul;

| e) | 1. september 2022 I lisa punktides 2.2.2–2.2.9 esitatud tropaanalkaloidide piirnormide puhul; |
| --- | --- |

e)

1. september 2022 I lisa punktides 2.2.2–2.2.9 esitatud tropaanalkaloidide piirnormide puhul;

| f) | 1. jaanuar 2023 I lisa punktis 1.2 esitatud ohratoksiin A piirnormide puhul; |
| --- | --- |

f)

1. jaanuar 2023 I lisa punktis 1.2 esitatud ohratoksiin A piirnormide puhul;

| g) | 1. jaanuar 2023 I lisa punktis 2.3 esitatud vesiniktsüaniidi piirnormide puhul; |
| --- | --- |

g)

1. jaanuar 2023 I lisa punktis 2.3 esitatud vesiniktsüaniidi piirnormide puhul;

| h) | 1. jaanuar 2023 I lisa punktis 2.6 esitatud Δ9-THC ja Δ9-THCA summa piirnormide puhul; |
| --- | --- |

h)

1. jaanuar 2023 I lisa punktis 2.6 esitatud Δ9-THC ja Δ9-THCA summa piirnormide puhul;

| i) | 1. jaanuar 2023 I lisa punktides 4.1.1, 4.1.2, 4.1.11 ja 4.1.12 esitatud dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde summa piirnormide puhul; |
| --- | --- |

i)

1. jaanuar 2023 I lisa punktides 4.1.1, 4.1.2, 4.1.11 ja 4.1.12 esitatud dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde summa piirnormide puhul;

| j) | 1. jaanuar 2023 I lisa punktis 4.2 esitatud perfluoroalküülühendite summa piirnormide puhul; |
| --- | --- |

j)

1. jaanuar 2023 I lisa punktis 4.2 esitatud perfluoroalküülühendite summa piirnormide puhul;

| k) | 26. märts 2023 I lisa punktis 3.4 esitatud arseeni piirnormide puhul. |
| --- | --- |

k)

26. märts 2023 I lisa punktis 3.4 esitatud arseeni piirnormide puhul.

2.   Enne 1. juulit 2022 seaduslikult turule viidud toit võib jääda turule kuni 31. detsembrini 2023 seoses I lisa punktis 2.4 sätestatud pürrolisidiinalkaloidide piirnormidega.

3.   Toidukäitlejal lasub kohustus tõendada, mis kuupäeval tooted turule viidi.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. aprill 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EÜT L 37, 13.2.1993, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes (ELT L 364, 20.12.2006, lk 5).

2

(3)  Komisjoni 23. märtsi 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/931, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/625, sätestades ametliku kontrolli normid seoses toidus esinevate saasteainetega (ELT L 162, 17.6.2022, lk 7).

3

(4)  Komisjoni 9. juuni 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/932 toidus esinevate saasteainete ametliku kontrolli tegemise ühtse praktilise korra, mitmeaastaste riiklike kontrollikavade konkreetse täiendava sisu ja nende kavade koostamise täiendava erikorra kohta (ELT L 162, 17.6.2022, lk 13).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

8

---

I LISA

Teatavate saasteainete piirnormid toidus (1)

| 1 | Mükotoksiinid |
| --- | --- |
| 1.1 | Aflatoksiinid | Piirnorm (μg/kg) | Märkused |
| | | B1 | B1, B2, G1 ja G2 summa | M1 | Aflatoksiinide summa puhul viitavad piirnormid sisalduste alampiiridele, mille arvutamisel on lähtutud eeldusest, et kõik allpool määramispiiri olevad väärtused võrduvad nulliga. |
| 1.1.1 | Kuivatatud puuvili ja marjad, mida enne lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks turule viimist sorditakse või muul viisil füüsiliselt töödeldakse, välja arvatud punktis 1.1.3 loetletud tooted | 5,0 | 10,0 | – | |
| 1.1.2 | Kuivatatud puuvili ja marjad, mida kasutatakse ainsa koostisosana, või kuivatatud puuviljast või marjadest saadud töödeldud tooted, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks, välja arvatud punktis 1.1.3 loetletud tooted | 2,0 | 4,0 | – | Toidu suhtes, mis koosneb kuivatatud puuviljast või marjadest, mida kasutatakse ainsa koostisosana, või töödeldud toodete suhtes, mis koosnevad vähemalt 80 % ulatuses asjaomasest kuivatatud puuviljast või asjaomastest kuivatatud marjadest, kohaldatakse samuti vastavatele kuivatatud puuviljadele või marjadele kehtestatud piirnorme. Muul juhul kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2. |
| 1.1.3 | Kuivatatud viigimarjad | 6,0 | 10,0 | – | Toidu suhtes, mis koosneb kuivatatud viigimarjadest, mida kasutatakse ainsa koostisosana, või töödeldud toodete suhtes, mis koosnevad vähemalt 80 % ulatuses kuivatatud viigimarjadest, kohaldatakse samuti kuivatatud viigimarjadele kehtestatud piirnorme. Muul juhul kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2. |
| 1.1.4 | Maapähklid ja muud õliseemned, mida enne lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks turule viimist sorditakse või muul viisil füüsiliselt töödeldakse | 8,0 | 15,0 | – | Välja arvatud maapähklid ja muud õliseemned, mida purustatakse rafineeritud taimeõli tootmiseks.
  Kui analüüsitakse mittesöödava koorega maapähkleid või muid õliseemneid, eeldatakse aflatoksiinisisalduse arvutamisel, et saastunud on söödav osa. |
| 1.1.5 | Maapähklid ja muud õliseemned, mida kasutatakse ainsa koostisosana, või maapähklitest ja muudest õliseemnetest saadud töödeldud tooted, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks | 2,0 | 4,0 | – | Välja arvatud töötlemata taimeõlid, mis on ette nähtud rafineerimiseks, ja rafineeritud taimeõlid.
  Kui analüüsitakse mittesöödava koorega maapähkleid või muid õliseemneid, eeldatakse aflatoksiinisisalduse arvutamisel, et saastunud on söödav osa.
  Toidu suhtes, mis koosneb maapähklitest ja muudest õliseemnetest, mida kasutatakse ainsa koostisosana, või töödeldud toodete suhtes, mis koosnevad vähemalt 80 % ulatuses asjaomastest maapähklitest ja muudest õliseemnetest, kohaldatakse samuti vastavatele maapähklitele ja muudele õliseemnetele kehtestatud piirnorme. Muul juhul kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2. |
| 1.1.6 | Pähklid, mida enne lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks turule viimist sorditakse või muul viisil füüsiliselt töödeldakse, välja arvatud punktides 1.1.8 ja 1.1.10 loetletud tooted | 5,0 | 10,0 | – | Kui analüüsitakse koorimata pähkleid, eeldatakse aflatoksiinisisalduse arvutamisel, et saastunud on pähklite söödav osa. |
| 1.1.7 | Pähklid, mida kasutatakse ainsa koostisosana, või pähklitest saadud töödeldud tooted, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks, välja arvatud punktides 1.1.9 ja 1.1.11 loetletud tooted | 2,0 | 4,0 | – | Kui analüüsitakse koorimata pähkleid, eeldatakse aflatoksiinisisalduse arvutamisel, et saastunud on pähklite söödav osa.
  Toidu suhtes, mis koosneb pähklitest, mida kasutatakse ainsa koostisosana, või töödeldud toodete suhtes, mis koosnevad vähemalt 80 % ulatuses pähklitest, kohaldatakse samuti pähklipuuviljadele kehtestatud piirnorme. Muul juhul kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2. |
| 1.1.8 | Mandlid, pistaatsiapähklid ja aprikoosituumad, mida enne lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks turule viimist sorditakse või muul viisil füüsiliselt töödeldakse | 12,0 | 15,0 | – | Kui analüüsitakse koorimata pähkleid, eeldatakse aflatoksiinisisalduse arvutamisel, et saastunud on pähklite söödav osa. |
| 1.1.9 | Mandlid, pistaatsiapähklid ja aprikoosituumad, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks | 8,0 | 10,0 | – | Kui analüüsitakse koorimata pähkleid, eeldatakse aflatoksiinisisalduse arvutamisel, et saastunud on pähklite söödav osa.
  Toidu suhtes, mis koosneb mandlitest, pistaatsiapähklitest ja aprikoosituumadest, mida kasutatakse ainsa koostisosana, või töödeldud toodete suhtes, mis koosnevad vähemalt 80 % ulatuses asjaomastest pähklitest, kohaldatakse samuti vastavatele pähklitele kehtestatud piirnorme. Muul juhul kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2. |
| 1.1.10 | Sarapuupähklid ja brasiilia pähklid, mida enne lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks turule viimist sorditakse või muul viisil füüsiliselt töödeldakse | 8,0 | 15,0 | – | Kui analüüsitakse koorimata sarapuupähkleid, eeldatakse aflatoksiinisisalduse arvutamisel, et saastunud on pähklite söödav osa. |
| 1.1.11 | Sarapuupähklid ja brasiilia pähklid, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks | 5,0 | 10,0 | – | Kui analüüsitakse koorimata sarapuupähkleid, eeldatakse aflatoksiinisisalduse arvutamisel, et saastunud on pähklite söödav osa.
  Toidu suhtes, mis koosneb sarapuupähklitest ja brasiilia pähklitest, mida kasutatakse ainsa koostisosana, või töödeldud toodete suhtes, mis koosnevad vähemalt 80 % ulatuses asjaomastest pähklitest, kohaldatakse samuti vastavatele pähklitele kehtestatud piirnorme. Muul juhul kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2. |
| 1.1.12 | Teravili ja sellest saadud tooted, välja arvatud punktides 1.1.13, 1.1.18 ja 1.1.19 loetletud tooted | 2,0 | 4,0 | – | Sealhulgas töödeldud teraviljatooted.
  Teraviljast saadud tooted on tooted, mis sisaldavad vähemalt 80 % teraviljatooteid. |
| 1.1.13 | Mais ja riis, mida enne lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks turule viimist sorditakse või muul viisil füüsiliselt töödeldakse | 5,0 | 10,0 | – | |
| 1.1.14 | Järgmised kuivatatud vürtsid:

  Capsicum spp. (nende kuivatatud viljad, terved või jahvatatud, sealhulgas vürtspaprika, vürtspaprikapulber, kibe paprika või paprika)
  pipar (Piper spp. viljad, sealhulgas valge ja must pipar)
  muskaatpähkel (Myristica fragrans)
  kurkum (Curcuma longa)
  kuivatatud vürtside segud, mis sisaldavad üht või mitut eespool nimetatud kuivatatud vürtsi | 5,0 | 10,0 | – | |
| 1.1.15 | Ingver (Zingiber officinale) (kuivatatud) | 5,0 | 10,0 | – | |
| 1.1.16 | Toorpiim, (2) kuumtöödeldud piim ja piimapõhiste toodete valmistamiseks kasutatav piim | – | – | 0,050 | |
| 1.1.17 | Imiku piimasegud, jätkupiimasegud (3) ja väikelaste joogisegud (4) | – | – | 0,025 | Piirnormi kohaldatakse kasutusvalmis toodete suhtes (viiakse turule sellisena või on tootja juhiste kohaselt valmistatud). |
| 1.1.18 | Imikutoit ning teraviljapõhine töödeldud imiku- ja väikelastetoit (3) | 0,10 | – | – | Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote kuivaine (5) suhtes. |
| 1.1.19 | Meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud imiku- ja väikelastetoit (3) | 0,10 | – | 0,025 | Piima, piimatoodete ja sarnaste toodete puhul kohaldatakse piirnormi kasutusvalmis toodete suhtes (viiakse turule sellisena või on tootja juhiste kohaselt valmistatud) ja muude toodete puhul kui piim, piimatooted ja sarnased tooted, kuivaine suhtes (5). |

1

Mükotoksiinid

1.1

Aflatoksiinid

Piirnorm (μg/kg)

Märkused

B1

B1, B2, G1 ja G2 summa

M1

Aflatoksiinide summa puhul viitavad piirnormid sisalduste alampiiridele, mille arvutamisel on lähtutud eeldusest, et kõik allpool määramispiiri olevad väärtused võrduvad nulliga.

1.1.1

Kuivatatud puuvili ja marjad, mida enne lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks turule viimist sorditakse või muul viisil füüsiliselt töödeldakse, välja arvatud punktis 1.1.3 loetletud tooted

5,0

10,0

–

1.1.2

Kuivatatud puuvili ja marjad, mida kasutatakse ainsa koostisosana, või kuivatatud puuviljast või marjadest saadud töödeldud tooted, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks, välja arvatud punktis 1.1.3 loetletud tooted

2,0

4,0

–

Toidu suhtes, mis koosneb kuivatatud puuviljast või marjadest, mida kasutatakse ainsa koostisosana, või töödeldud toodete suhtes, mis koosnevad vähemalt 80 % ulatuses asjaomasest kuivatatud puuviljast või asjaomastest kuivatatud marjadest, kohaldatakse samuti vastavatele kuivatatud puuviljadele või marjadele kehtestatud piirnorme. Muul juhul kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2.

1.1.3

Kuivatatud viigimarjad

6,0

10,0

–

Toidu suhtes, mis koosneb kuivatatud viigimarjadest, mida kasutatakse ainsa koostisosana, või töödeldud toodete suhtes, mis koosnevad vähemalt 80 % ulatuses kuivatatud viigimarjadest, kohaldatakse samuti kuivatatud viigimarjadele kehtestatud piirnorme. Muul juhul kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2.

1.1.4

Maapähklid ja muud õliseemned, mida enne lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks turule viimist sorditakse või muul viisil füüsiliselt töödeldakse

8,0

15,0

–

Välja arvatud maapähklid ja muud õliseemned, mida purustatakse rafineeritud taimeõli tootmiseks.

Kui analüüsitakse mittesöödava koorega maapähkleid või muid õliseemneid, eeldatakse aflatoksiinisisalduse arvutamisel, et saastunud on söödav osa.

1.1.5

Maapähklid ja muud õliseemned, mida kasutatakse ainsa koostisosana, või maapähklitest ja muudest õliseemnetest saadud töödeldud tooted, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks

2,0

4,0

–

Välja arvatud töötlemata taimeõlid, mis on ette nähtud rafineerimiseks, ja rafineeritud taimeõlid.

Kui analüüsitakse mittesöödava koorega maapähkleid või muid õliseemneid, eeldatakse aflatoksiinisisalduse arvutamisel, et saastunud on söödav osa.

Toidu suhtes, mis koosneb maapähklitest ja muudest õliseemnetest, mida kasutatakse ainsa koostisosana, või töödeldud toodete suhtes, mis koosnevad vähemalt 80 % ulatuses asjaomastest maapähklitest ja muudest õliseemnetest, kohaldatakse samuti vastavatele maapähklitele ja muudele õliseemnetele kehtestatud piirnorme. Muul juhul kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2.

1.1.6

Pähklid, mida enne lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks turule viimist sorditakse või muul viisil füüsiliselt töödeldakse, välja arvatud punktides 1.1.8 ja 1.1.10 loetletud tooted

5,0

10,0

–

Kui analüüsitakse koorimata pähkleid, eeldatakse aflatoksiinisisalduse arvutamisel, et saastunud on pähklite söödav osa.

1.1.7

Pähklid, mida kasutatakse ainsa koostisosana, või pähklitest saadud töödeldud tooted, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks, välja arvatud punktides 1.1.9 ja 1.1.11 loetletud tooted

2,0

4,0

–

Kui analüüsitakse koorimata pähkleid, eeldatakse aflatoksiinisisalduse arvutamisel, et saastunud on pähklite söödav osa.

Toidu suhtes, mis koosneb pähklitest, mida kasutatakse ainsa koostisosana, või töödeldud toodete suhtes, mis koosnevad vähemalt 80 % ulatuses pähklitest, kohaldatakse samuti pähklipuuviljadele kehtestatud piirnorme. Muul juhul kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2.

1.1.8

Mandlid, pistaatsiapähklid ja aprikoosituumad, mida enne lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks turule viimist sorditakse või muul viisil füüsiliselt töödeldakse

12,0

15,0

–

Kui analüüsitakse koorimata pähkleid, eeldatakse aflatoksiinisisalduse arvutamisel, et saastunud on pähklite söödav osa.

1.1.9

Mandlid, pistaatsiapähklid ja aprikoosituumad, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks

8,0

10,0

–

Kui analüüsitakse koorimata pähkleid, eeldatakse aflatoksiinisisalduse arvutamisel, et saastunud on pähklite söödav osa.

Toidu suhtes, mis koosneb mandlitest, pistaatsiapähklitest ja aprikoosituumadest, mida kasutatakse ainsa koostisosana, või töödeldud toodete suhtes, mis koosnevad vähemalt 80 % ulatuses asjaomastest pähklitest, kohaldatakse samuti vastavatele pähklitele kehtestatud piirnorme. Muul juhul kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2.

1.1.10

Sarapuupähklid ja brasiilia pähklid, mida enne lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks turule viimist sorditakse või muul viisil füüsiliselt töödeldakse

8,0

15,0

–

Kui analüüsitakse koorimata sarapuupähkleid, eeldatakse aflatoksiinisisalduse arvutamisel, et saastunud on pähklite söödav osa.

1.1.11

Sarapuupähklid ja brasiilia pähklid, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks

5,0

10,0

–

Kui analüüsitakse koorimata sarapuupähkleid, eeldatakse aflatoksiinisisalduse arvutamisel, et saastunud on pähklite söödav osa.

Toidu suhtes, mis koosneb sarapuupähklitest ja brasiilia pähklitest, mida kasutatakse ainsa koostisosana, või töödeldud toodete suhtes, mis koosnevad vähemalt 80 % ulatuses asjaomastest pähklitest, kohaldatakse samuti vastavatele pähklitele kehtestatud piirnorme. Muul juhul kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2.

1.1.12

Teravili ja sellest saadud tooted, välja arvatud punktides 1.1.13, 1.1.18 ja 1.1.19 loetletud tooted

2,0

4,0

–

Sealhulgas töödeldud teraviljatooted.

Teraviljast saadud tooted on tooted, mis sisaldavad vähemalt 80 % teraviljatooteid.

1.1.13

Mais ja riis, mida enne lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks turule viimist sorditakse või muul viisil füüsiliselt töödeldakse

5,0

10,0

–

1.1.14

Järgmised kuivatatud vürtsid:

Capsicum spp. (nende kuivatatud viljad, terved või jahvatatud, sealhulgas vürtspaprika, vürtspaprikapulber, kibe paprika või paprika)

pipar (Piper spp. viljad, sealhulgas valge ja must pipar)

muskaatpähkel (Myristica fragrans)

kurkum (Curcuma longa)

kuivatatud vürtside segud, mis sisaldavad üht või mitut eespool nimetatud kuivatatud vürtsi

5,0

10,0

–

1.1.15

Ingver (Zingiber officinale) (kuivatatud)

5,0

10,0

–

1.1.16

Toorpiim, (2) kuumtöödeldud piim ja piimapõhiste toodete valmistamiseks kasutatav piim

–

–

0,050

1.1.17

Imiku piimasegud, jätkupiimasegud (3) ja väikelaste joogisegud (4)

–

–

0,025

Piirnormi kohaldatakse kasutusvalmis toodete suhtes (viiakse turule sellisena või on tootja juhiste kohaselt valmistatud).

1.1.18

Imikutoit ning teraviljapõhine töödeldud imiku- ja väikelastetoit (3)

0,10

–

–

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote kuivaine (5) suhtes.

1.1.19

Meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud imiku- ja väikelastetoit (3)

0,10

–

0,025

Piima, piimatoodete ja sarnaste toodete puhul kohaldatakse piirnormi kasutusvalmis toodete suhtes (viiakse turule sellisena või on tootja juhiste kohaselt valmistatud) ja muude toodete puhul kui piim, piimatooted ja sarnased tooted, kuivaine suhtes (5).

| 1.2 | Ohratoksiin A | Piirnorm (μg/kg) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.2.1 | Kuivatatud puuvili ja marjad | | |
| 1.2.1.1 | Rosinad (korindid, harilikud rosinad ja sultanad) ja kuivatatud viigimarjad | 8,0 | |
| 1.2.1.2 | Muud kuivatatud marjad ja puuviljad | 2,0 | |
| 1.2.2 | Datlisiirup | 15 | |
| 1.2.3 | Pistaatsiapähklid, mida enne lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks turule viimist sorditakse või muul viisil füüsiliselt töödeldakse | 10,0 | Kui analüüsitakse koorimata pähkleid, eeldatakse ohratoksiin A sisalduse arvutamisel, et saastunud on pähklite söödav osa. |
| 1.2.4 | Pistaatsiapähklid, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või kasutamiseks toiduainete koostisosana | 5,0 | Kui analüüsitakse koorimata pähkleid, eeldatakse ohratoksiin A sisalduse arvutamisel, et saastunud on pähklite söödav osa. |
| 1.2.5 | Kuivatatud maitsetaimed | 10,0 | |
| 1.2.6 | Ingveri juured (kuivatatud) taimeteedes kasutamiseks | 15 | |
| 1.2.7 | Hariliku altee juured (kuivatatud), võilillejuured (kuivatatud) ja apelsiniõied (kuivatatud) taimeteedes või kohviasendajates kasutamiseks | 20 | |
| 1.2.8 | Päevalilleseemned, kõrvitsaseemned, arbuusi- ja meloniseemned, kanepiseemned, sojaoad | 5,0 | |
| 1.2.9. | Töötlemata teravili | 5,0 | Piirnormi kohaldatakse töötlemata teravilja suhtes, mis viiakse turule enne esmatöötlemist (6). |
| 1.2.10 | Töötlemata teraviljast saadud tooted ja teravili, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks, välja arvatud punktides 1.2.11, 1.2.12, 1.2.13, 1.2.23 ja 1.2.24 loetletud tooted | 3,0 | Sealhulgas töödeldud teraviljatooted.
  Töötlemata teraviljast saadud tooted on tooted, mis sisaldavad vähemalt 80 % teraviljatooteid. |
| 1.2.11 | Pagaritooted, teraviljast suupisted ja hommikusöögihelbed | | |
| 1.2.11.1 | tooted, mis ei sisalda õliseemneid, pähkleid ega kuivatatud puuvilju/marju | 2,0 | |
| 1.2.11.2 | tooted, mis sisaldavad vähemalt 20 % rosinaid ja/või kuivatatud viigimarju | 4,0 | |
| 1.2.11.3 | muud tooted, mis sisaldavad õliseemneid, pähkleid ja/või kuivatatud puuvilju/marju | 3,0 | |
| 1.2.12 | Mittealkohoolsed linnasejoogid | 3,0 | |
| 1.2.13 | Nisugluteen, mida ei viida turule lõpptarbija jaoks | 8,0 | |
| 1.2.14 | Röstitud kohvioad ja jahvatatud röstitud kohv, välja arvatud punktis 1.2.15 loetletud tooted | 3,0 | |
| 1.2.15 | Lahustuv kohv | 5,0 | |
| 1.2.16 | Kakaopulber | 3,0 | |
| 1.2.17 | Kuivatatud vürtsid, välja arvatud punktis 1.2.18 loetletud tooted | 15 | Piirnormi kohaldatakse ka kuivatatud vürtside segude suhtes. |
| 1.2.18 | Capsicum spp. (nende kuivatatud viljad, terved või jahvatatud, sealhulgas vürtspaprika, vürtspaprikapulber, kibe paprika või paprika) | 20 | |
| 1.2.19 | Lagrits (Glycyrrhiza glabra, Glycyrrhiza inflata ja muud liigid) | | |
| 1.2.19.1 | Lagritsajuur (kuivatatud), sealhulgas taimeteede koostisosana | 20 | |
| 1.2.19.2 | Lagritsaekstrakt toidus (eelkõige jookides ja maiustustes) kasutamiseks | 80 | Piirnormi kohaldatakse puhta lahjendamata ekstrakti suhtes, mille 1 kg tootmiseks on kasutatud 3–4 kg lagritsajuurt. |
| 1.2.19.3 | Lagritsamaiustused, mille lagritsaekstrakti sisaldus kuivaines on vähemalt 97 % | 50 | |
| 1.2.19.4 | Muud lagritsamaiustused | 10,0 | |
| 1.2.20 | Vein (7) ning puuvilja- ja marjavein | 2,0 | Sealhulgas poolvahuvein ja vahuvein, välja arvatud liköörvein ja vein, mis sisaldab alkoholi vähemalt 15 mahuprotsenti.
  Piirnormi kohaldatakse toodete suhtes, mis on valmistatud alates 2005. aasta saagikoristusest. |
| 1.2.21 | Aromatiseeritud vein, aromatiseeritud veinijoogid ja aromatiseeritud veinikokteilid (8) | 2,0 | Piirnormi kohaldatakse toodete suhtes, mis on valmistatud alates 2005. aasta saagikoristusest.
  Nende jookide suhtes kohaldatav piirnorm oleneb veini ja/või viinamarjavirde osakaalust valmistootes. |
| 1.2.22 | Viinamarjamahl, kontsentraadist saadud viinamarjamahl, kontsentreeritud viinamarjamahl, viinamarjanektar, viinamarjavirre ja kontsentreeritud viinamarjavirre, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks (9) | 2,0 | Kontsentreeritud viinamarjamahla või kontsentreeritud viinamarjavirde puhul kohaldatakse piirnormi kontsentraadist saadud mahla või viinamarjavirde suhtes.
  Piirnormi kohaldatakse toodete suhtes, mis on valmistatud alates 2005. aasta saagikoristusest. |
| 1.2.23 | Imikutoit ning teraviljapõhine töödeldud imiku- ja väikelastetoit (3) | 0,50 | Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote kuivaine (5) suhtes. |
| 1.2.24 | Meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud imiku- ja väikelastetoit (3) | 0,50 | Piima ja piimatoodete ning sarnaste toodete puhul kohaldatakse piirnormi kasutusvalmis toodete suhtes (viiakse turule sellisena või on tootja juhiste kohaselt valmistatud) ja muude toodete puhul kui piim, piimatooted ja sarnased tooted, kuivaine suhtes (5). |

1.2

Ohratoksiin A

Piirnorm (μg/kg)

Märkused

1.2.1

Kuivatatud puuvili ja marjad

1.2.1.1

Rosinad (korindid, harilikud rosinad ja sultanad) ja kuivatatud viigimarjad

8,0

1.2.1.2

Muud kuivatatud marjad ja puuviljad

2,0

1.2.2

Datlisiirup

15

1.2.3

Pistaatsiapähklid, mida enne lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks turule viimist sorditakse või muul viisil füüsiliselt töödeldakse

10,0

Kui analüüsitakse koorimata pähkleid, eeldatakse ohratoksiin A sisalduse arvutamisel, et saastunud on pähklite söödav osa.

1.2.4

Pistaatsiapähklid, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või kasutamiseks toiduainete koostisosana

5,0

Kui analüüsitakse koorimata pähkleid, eeldatakse ohratoksiin A sisalduse arvutamisel, et saastunud on pähklite söödav osa.

1.2.5

Kuivatatud maitsetaimed

10,0

1.2.6

Ingveri juured (kuivatatud) taimeteedes kasutamiseks

15

1.2.7

Hariliku altee juured (kuivatatud), võilillejuured (kuivatatud) ja apelsiniõied (kuivatatud) taimeteedes või kohviasendajates kasutamiseks

20

1.2.8

Päevalilleseemned, kõrvitsaseemned, arbuusi- ja meloniseemned, kanepiseemned, sojaoad

5,0

1.2.9.

Töötlemata teravili

5,0

Piirnormi kohaldatakse töötlemata teravilja suhtes, mis viiakse turule enne esmatöötlemist (6).

1.2.10

Töötlemata teraviljast saadud tooted ja teravili, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks, välja arvatud punktides 1.2.11, 1.2.12, 1.2.13, 1.2.23 ja 1.2.24 loetletud tooted

3,0

Sealhulgas töödeldud teraviljatooted.

Töötlemata teraviljast saadud tooted on tooted, mis sisaldavad vähemalt 80 % teraviljatooteid.

1.2.11

Pagaritooted, teraviljast suupisted ja hommikusöögihelbed

1.2.11.1

tooted, mis ei sisalda õliseemneid, pähkleid ega kuivatatud puuvilju/marju

2,0

1.2.11.2

tooted, mis sisaldavad vähemalt 20 % rosinaid ja/või kuivatatud viigimarju

4,0

1.2.11.3

muud tooted, mis sisaldavad õliseemneid, pähkleid ja/või kuivatatud puuvilju/marju

3,0

1.2.12

Mittealkohoolsed linnasejoogid

3,0

1.2.13

Nisugluteen, mida ei viida turule lõpptarbija jaoks

8,0

1.2.14

Röstitud kohvioad ja jahvatatud röstitud kohv, välja arvatud punktis 1.2.15 loetletud tooted

3,0

1.2.15

Lahustuv kohv

5,0

1.2.16

Kakaopulber

3,0

1.2.17

Kuivatatud vürtsid, välja arvatud punktis 1.2.18 loetletud tooted

15

Piirnormi kohaldatakse ka kuivatatud vürtside segude suhtes.

1.2.18

Capsicum spp. (nende kuivatatud viljad, terved või jahvatatud, sealhulgas vürtspaprika, vürtspaprikapulber, kibe paprika või paprika)

20

1.2.19

Lagrits (Glycyrrhiza glabra, Glycyrrhiza inflata ja muud liigid)

1.2.19.1

Lagritsajuur (kuivatatud), sealhulgas taimeteede koostisosana

20

1.2.19.2

Lagritsaekstrakt toidus (eelkõige jookides ja maiustustes) kasutamiseks

80

Piirnormi kohaldatakse puhta lahjendamata ekstrakti suhtes, mille 1 kg tootmiseks on kasutatud 3–4 kg lagritsajuurt.

1.2.19.3

Lagritsamaiustused, mille lagritsaekstrakti sisaldus kuivaines on vähemalt 97 %

50

1.2.19.4

Muud lagritsamaiustused

10,0

1.2.20

Vein (7) ning puuvilja- ja marjavein

2,0

Sealhulgas poolvahuvein ja vahuvein, välja arvatud liköörvein ja vein, mis sisaldab alkoholi vähemalt 15 mahuprotsenti.

Piirnormi kohaldatakse toodete suhtes, mis on valmistatud alates 2005. aasta saagikoristusest.

1.2.21

Aromatiseeritud vein, aromatiseeritud veinijoogid ja aromatiseeritud veinikokteilid (8)

2,0

Piirnormi kohaldatakse toodete suhtes, mis on valmistatud alates 2005. aasta saagikoristusest.

Nende jookide suhtes kohaldatav piirnorm oleneb veini ja/või viinamarjavirde osakaalust valmistootes.

1.2.22

Viinamarjamahl, kontsentraadist saadud viinamarjamahl, kontsentreeritud viinamarjamahl, viinamarjanektar, viinamarjavirre ja kontsentreeritud viinamarjavirre, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks (9)

2,0

Kontsentreeritud viinamarjamahla või kontsentreeritud viinamarjavirde puhul kohaldatakse piirnormi kontsentraadist saadud mahla või viinamarjavirde suhtes.

Piirnormi kohaldatakse toodete suhtes, mis on valmistatud alates 2005. aasta saagikoristusest.

1.2.23

Imikutoit ning teraviljapõhine töödeldud imiku- ja väikelastetoit (3)

0,50

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote kuivaine (5) suhtes.

1.2.24

Meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud imiku- ja väikelastetoit (3)

0,50

Piima ja piimatoodete ning sarnaste toodete puhul kohaldatakse piirnormi kasutusvalmis toodete suhtes (viiakse turule sellisena või on tootja juhiste kohaselt valmistatud) ja muude toodete puhul kui piim, piimatooted ja sarnased tooted, kuivaine suhtes (5).

| 1.3 | Patuliin | Piirnorm (μg/kg) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.3.1 | Puuvilja- ja marjamahl, kontsentraadist saadud puuvilja- ja marjamahl, kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahl ning puuvilja- ja marjanektar (9) | 50 | Kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahla puhul kohaldatakse piirnormi kontsentraadist saadud mahla suhtes. |
| 1.3.2 | Piiritusjoogid, (10) siider ja muud kääritatud joogid, mis on saadud õuntest või sisaldavad õunamahla | 50 | |
| 1.3.3 | Viljalihaga õunatooted, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks, välja arvatud punktides 1.3.4 ja 1.3.5 loetletud tooted | 25 | Sealhulgas õunakompott ning õunapüree. |
| 1.3.4 | Õunamahl ja viljalihaga õunatooted imikutele ja väikelastele, (3) mis on sellisena märgistatud ja mis viiakse sellisena turule | 10,0 | Sealhulgas õunakompott ning õunapüree.
  Piirnormi kohaldatakse kasutusvalmis toodete suhtes (viiakse turule sellisena või on tootja juhiste kohaselt valmistatud). |
| 1.3.5 | Imikutoit (3) | 10,0 | Piirnormi kohaldatakse kasutusvalmis toodete suhtes (viiakse turule sellisena või on tootja juhiste kohaselt valmistatud). |

1.3

Patuliin

Piirnorm (μg/kg)

Märkused

1.3.1

Puuvilja- ja marjamahl, kontsentraadist saadud puuvilja- ja marjamahl, kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahl ning puuvilja- ja marjanektar (9)

50

Kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahla puhul kohaldatakse piirnormi kontsentraadist saadud mahla suhtes.

1.3.2

Piiritusjoogid, (10) siider ja muud kääritatud joogid, mis on saadud õuntest või sisaldavad õunamahla

50

1.3.3

Viljalihaga õunatooted, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks, välja arvatud punktides 1.3.4 ja 1.3.5 loetletud tooted

25

Sealhulgas õunakompott ning õunapüree.

1.3.4

Õunamahl ja viljalihaga õunatooted imikutele ja väikelastele, (3) mis on sellisena märgistatud ja mis viiakse sellisena turule

10,0

Sealhulgas õunakompott ning õunapüree.

Piirnormi kohaldatakse kasutusvalmis toodete suhtes (viiakse turule sellisena või on tootja juhiste kohaselt valmistatud).

1.3.5

Imikutoit (3)

10,0

Piirnormi kohaldatakse kasutusvalmis toodete suhtes (viiakse turule sellisena või on tootja juhiste kohaselt valmistatud).

| 1.4 | Deoksünivalenool | Piirnorm (μg/kg) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.4.1 | Töötlemata teravili, välja arvatud punktides 1.4.2 ja 1.4.3 loetletud tooted | 1 250 | Välja arvatud töötlemata maisiterad, mis on ettenähtud märgjahvatusmeetodil töötlemiseks, ja riis.
  Piirnormi kohaldatakse töötlemata teravilja suhtes, mis viiakse turule enne esmatöötlemist (6). |
| 1.4.2 | Töötlemata kõva nisu terad ja kaeraterad | 1 750 | Piirnormi kohaldatakse töötlemata teravilja suhtes, mis viiakse turule enne esmatöötlemist (6). |
| 1.4.3 | Töötlemata maisiterad | 1 750 | Välja arvatud töötlemata maisiterad, mille puhul on näiteks märgistamise või sihtkoha tõttu selge, et need on ettenähtud üksnes märgjahvatusmeetodil töötlemiseks (tärklise tootmine).
  Piirnormi kohaldatakse töötlemata maisiterade suhtes, mis viiakse turule enne esmatöötlemist (6). |
| 1.4.4 | Teravili, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks, teraviljajahu, manna ning kliid ja idud lõpptootena, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks, välja arvatud punktides 1.4.7 ja 1.4.8 loetletud tooted | 750 | Välja arvatud riis ja riisitooted. |
| 1.4.5 | Pastatooted | 750 | Pastatooted on (kuivad) pastatooted, mille veesisaldus on ligikaudu 12 %. |
| 1.4.6 | Leib, kondiitritooted, küpsised, teraviljast suupisted ja hommikusöögihelbed | 500 | Välja arvatud riisitooted.
  Sealhulgas väikesed pagaritooted. |
| 1.4.7 | Maisi jahvatustooted, mida ei viida turule lõpptarbija jaoks | | |
| 1.4.7.1 | Maisijahu, mida ei viida turule lõpptarbija jaoks | 1 250 | Vähemalt 90 % jahvatustootes sisalduvatest osakestest, mõõdetuna massi järgi, on suurusega ≤ 500 μm. |
| 1.4.7.2 | Muud maisi jahvatustooted, mida ei viida turule lõpptarbija jaoks | 750 | Vähem kui 90 % jahvatustootes sisalduvatest osakestest, mõõdetuna massi järgi, on suurusega ≤ 500 μm. |
| 1.4.8 | Imikutoit ning teraviljapõhine töödeldud imiku- ja väikelastetoit (3) | 200 | Välja arvatud riisitooted.
  Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote kuivaine (5) suhtes. |

1.4

Deoksünivalenool

Piirnorm (μg/kg)

Märkused

1.4.1

Töötlemata teravili, välja arvatud punktides 1.4.2 ja 1.4.3 loetletud tooted

1 250

Välja arvatud töötlemata maisiterad, mis on ettenähtud märgjahvatusmeetodil töötlemiseks, ja riis.

Piirnormi kohaldatakse töötlemata teravilja suhtes, mis viiakse turule enne esmatöötlemist (6).

1.4.2

Töötlemata kõva nisu terad ja kaeraterad

1 750

Piirnormi kohaldatakse töötlemata teravilja suhtes, mis viiakse turule enne esmatöötlemist (6).

1.4.3

Töötlemata maisiterad

1 750

Välja arvatud töötlemata maisiterad, mille puhul on näiteks märgistamise või sihtkoha tõttu selge, et need on ettenähtud üksnes märgjahvatusmeetodil töötlemiseks (tärklise tootmine).

Piirnormi kohaldatakse töötlemata maisiterade suhtes, mis viiakse turule enne esmatöötlemist (6).

1.4.4

Teravili, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks, teraviljajahu, manna ning kliid ja idud lõpptootena, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks, välja arvatud punktides 1.4.7 ja 1.4.8 loetletud tooted

750

Välja arvatud riis ja riisitooted.

1.4.5

Pastatooted

750

Pastatooted on (kuivad) pastatooted, mille veesisaldus on ligikaudu 12 %.

1.4.6

Leib, kondiitritooted, küpsised, teraviljast suupisted ja hommikusöögihelbed

500

Välja arvatud riisitooted.

Sealhulgas väikesed pagaritooted.

1.4.7

Maisi jahvatustooted, mida ei viida turule lõpptarbija jaoks

1.4.7.1

Maisijahu, mida ei viida turule lõpptarbija jaoks

1 250

Vähemalt 90 % jahvatustootes sisalduvatest osakestest, mõõdetuna massi järgi, on suurusega ≤ 500 μm.

1.4.7.2

Muud maisi jahvatustooted, mida ei viida turule lõpptarbija jaoks

750

Vähem kui 90 % jahvatustootes sisalduvatest osakestest, mõõdetuna massi järgi, on suurusega ≤ 500 μm.

1.4.8

Imikutoit ning teraviljapõhine töödeldud imiku- ja väikelastetoit (3)

200

Välja arvatud riisitooted.

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote kuivaine (5) suhtes.

| 1.5 | Zearalenoon | Piirnorm (μg/kg) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.5.1 | Töötlemata teravili, välja arvatud punktis 1.5.2 loetletud tooted | 100 | Välja arvatud töötlemata maisiterad, mis on ettenähtud märgjahvatusmeetodil töötlemiseks, ja riis.
  Piirnormi kohaldatakse töötlemata teravilja suhtes, mis viiakse turule enne esmatöötlemist (6). |
| 1.5.2. | Töötlemata maisiterad | 350 | Välja arvatud töötlemata maisiterad, mille puhul on näiteks märgistamise või sihtkoha tõttu selge, et need on ettenähtud üksnes märgjahvatusmeetodil töötlemiseks (tärklise tootmine).
  Piirnormi kohaldatakse töötlemata maisiterade suhtes, mis viiakse turule enne esmatöötlemist (6). |
| 1.5.3 | Teravili, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks, teraviljajahu, manna ning kliid ja idud lõpptootena, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks, välja arvatud punktides 1.5.5, 1.5.6 ja 1.5.8 loetletud tooted | 75 | Välja arvatud riis ja riisitooted. |
| 1.5.4 | Leib, valikpagaritooted, küpsised, teraviljast suupisted ja hommikusöögihelbed, välja arvatud punktis 1.5.5 loetletud tooted | 50 | Välja arvatud riisitooted.
  Sealhulgas väikesed pagaritooted. |
| 1.5.5 | Mais, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks
  Maisipõhised suupisted ja maisipõhised hommikusöögihelbed | 100 | |
| 1.5.6 | Maisi jahvatustooted, mida ei viida turule lõpptarbija jaoks | | |
| 1.5.6.1 | Maisijahu, mida ei viida turule lõpptarbija jaoks | 300 | Vähemalt 90 % jahvatustootes sisalduvatest osakestest, mõõdetuna massi järgi, on suurusega ≤ 500 μm. |
| 1.5.6.2 | Muud maisi jahvatustooted, mida ei viida turule lõpptarbija jaoks | 200 | Vähem kui 90 % jahvatustootes sisalduvatest osakestest, mõõdetuna massi järgi, on suurusega ≤ 500 μm. |
| 1.5.7 | Rafineeritud maisiõli | 400 | |
| 1.5.8 | Imikutoit ning teraviljapõhine töödeldud imiku- ja väikelastetoit (3) | 20 | Välja arvatud riisitooted.
  Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote kuivaine (5) suhtes. |

1.5

Zearalenoon

Piirnorm (μg/kg)

Märkused

1.5.1

Töötlemata teravili, välja arvatud punktis 1.5.2 loetletud tooted

100

Välja arvatud töötlemata maisiterad, mis on ettenähtud märgjahvatusmeetodil töötlemiseks, ja riis.

Piirnormi kohaldatakse töötlemata teravilja suhtes, mis viiakse turule enne esmatöötlemist (6).

1.5.2.

Töötlemata maisiterad

350

Välja arvatud töötlemata maisiterad, mille puhul on näiteks märgistamise või sihtkoha tõttu selge, et need on ettenähtud üksnes märgjahvatusmeetodil töötlemiseks (tärklise tootmine).

Piirnormi kohaldatakse töötlemata maisiterade suhtes, mis viiakse turule enne esmatöötlemist (6).

1.5.3

Teravili, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks, teraviljajahu, manna ning kliid ja idud lõpptootena, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks, välja arvatud punktides 1.5.5, 1.5.6 ja 1.5.8 loetletud tooted

75

Välja arvatud riis ja riisitooted.

1.5.4

Leib, valikpagaritooted, küpsised, teraviljast suupisted ja hommikusöögihelbed, välja arvatud punktis 1.5.5 loetletud tooted

50

Välja arvatud riisitooted.

Sealhulgas väikesed pagaritooted.

1.5.5

Mais, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks

Maisipõhised suupisted ja maisipõhised hommikusöögihelbed

100

1.5.6

Maisi jahvatustooted, mida ei viida turule lõpptarbija jaoks

1.5.6.1

Maisijahu, mida ei viida turule lõpptarbija jaoks

300

Vähemalt 90 % jahvatustootes sisalduvatest osakestest, mõõdetuna massi järgi, on suurusega ≤ 500 μm.

1.5.6.2

Muud maisi jahvatustooted, mida ei viida turule lõpptarbija jaoks

200

Vähem kui 90 % jahvatustootes sisalduvatest osakestest, mõõdetuna massi järgi, on suurusega ≤ 500 μm.

1.5.7

Rafineeritud maisiõli

400

1.5.8

Imikutoit ning teraviljapõhine töödeldud imiku- ja väikelastetoit (3)

20

Välja arvatud riisitooted.

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote kuivaine (5) suhtes.

| 1.6 | Fumonisiinid | Piirnorm (μg/kg) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| | | B1 ja B2 summa | Fumonisiinide puhul viitavad piirnormid sisalduste alampiiridele, mille arvutamisel on lähtutud eeldusest, et kõik allpool määramispiiri olevad väärtused võrduvad nulliga. |
| 1.6.1 | Töötlemata maisiterad | 4 000 | Välja arvatud töötlemata maisiterad, mille puhul on näiteks märgistamise või sihtkoha tõttu selge, et need on ettenähtud üksnes märgjahvatusmeetodil töötlemiseks (tärklise tootmine).
  Piirnormi kohaldatakse töötlemata maisiterade suhtes, mis viiakse turule enne esmatöötlemist (6). |
| 1.6.2 | Mais, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks, maisi jahvatustooted, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks, ning maisipõhine toit, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks, välja arvatud punktides 1.6.3 ja 1.6.5 loetletud tooted | 1 000 | |
| 1.6.3 | Maisipõhised suupisted ja maisipõhised hommikusöögihelbed | 800 | |
| 1.6.4 | Maisi jahvatustooted, mida ei viida turule lõpptarbija jaoks | | |
| 1.6.4.1 | Maisijahu, mida ei viida turule lõpptarbija jaoks | 2 000 | Vähemalt 90 % jahvatustootes sisalduvatest osakestest, mõõdetuna massi järgi, on suurusega ≤ 500 μm. |
| 1.6.4.2 | Muud maisi jahvatustooted, mida ei viida turule lõpptarbija jaoks | 1 400 | Vähem kui 90 % jahvatustootes sisalduvatest osakestest, mõõdetuna massi järgi, on suurusega ≤ 500 μm. |
| 1.6.5 | Maisi sisaldav imikutoit ja imikutele ja väikelastele ettenähtud maisipõhine töödeldud toit (3) | 200 | Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote kuivaine (5) suhtes. |

1.6

Fumonisiinid

Piirnorm (μg/kg)

Märkused

B1 ja B2 summa

Fumonisiinide puhul viitavad piirnormid sisalduste alampiiridele, mille arvutamisel on lähtutud eeldusest, et kõik allpool määramispiiri olevad väärtused võrduvad nulliga.

1.6.1

Töötlemata maisiterad

4 000

Välja arvatud töötlemata maisiterad, mille puhul on näiteks märgistamise või sihtkoha tõttu selge, et need on ettenähtud üksnes märgjahvatusmeetodil töötlemiseks (tärklise tootmine).

Piirnormi kohaldatakse töötlemata maisiterade suhtes, mis viiakse turule enne esmatöötlemist (6).

1.6.2

Mais, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks, maisi jahvatustooted, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks, ning maisipõhine toit, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks, välja arvatud punktides 1.6.3 ja 1.6.5 loetletud tooted

1 000

1.6.3

Maisipõhised suupisted ja maisipõhised hommikusöögihelbed

800

1.6.4

Maisi jahvatustooted, mida ei viida turule lõpptarbija jaoks

1.6.4.1

Maisijahu, mida ei viida turule lõpptarbija jaoks

2 000

Vähemalt 90 % jahvatustootes sisalduvatest osakestest, mõõdetuna massi järgi, on suurusega ≤ 500 μm.

1.6.4.2

Muud maisi jahvatustooted, mida ei viida turule lõpptarbija jaoks

1 400

Vähem kui 90 % jahvatustootes sisalduvatest osakestest, mõõdetuna massi järgi, on suurusega ≤ 500 μm.

1.6.5

Maisi sisaldav imikutoit ja imikutele ja väikelastele ettenähtud maisipõhine töödeldud toit (3)

200

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote kuivaine (5) suhtes.

| 1.7 | Tsitriniin | Piirnorm (μg/kg) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.7.1 | Toidulisandid, mis põhinevad punase pärmiga (Monascus purpureus) kääritatud riisil | 100 | |

1.7

Tsitriniin

Piirnorm (μg/kg)

Märkused

1.7.1

Toidulisandid, mis põhinevad punase pärmiga (Monascus purpureus) kääritatud riisil

100

| 1.8 | Tungaltera sklerootsiumid ja tungaltera alkaloidid | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.8.1 | Tungaltera sklerootsiumid | Piirnorm (g/kg) | Märkused |
| | | | Piirnormi kohaldatakse töötlemata teravilja suhtes, mis viiakse turule enne esmatöötlemist (6).
  Kui teravilja tungaltera sklerootsiumide esinemise korral küüritakse, (6) peab teravili enne küürimist läbima puhastuse.
  Proove võetakse vastavalt määruse (EÜ) nr 401/2006 I lisa punktile B. |
| 1.8.1.1 | Töötlemata teravili, välja arvatud punktis 1.8.1.2 loetletud tooted | 0,2 | Välja arvatud mais ja riis. |
| 1.8.1.2 | Töötlemata rukkiterad | 0,5
  0,2 alates 1. juulist 2024 | |
| 1.8.2 | Tungaltera alkaloidid | Piirnorm (μg/kg) | Märkused |
| | | Järgmiste ühendite alumine piirsumma:
  ergokorniin/ergokorniniin; ergokristiin/ergokristiniin; ergokrüptiin/ergokrüptiniin (α- ja β-vorm); ergometriin/ergometriniin; ergosiin/ergosiniin; ergotamiin/ergotaminiin | Tungalteraalkaloidide puhul viitavad piirnormid sisalduste alampiiridele, mille arvutamisel on lähtutud eeldusest, et kõik allpool määramispiiri olevad väärtused võrduvad nulliga. |
| 1.8.2.1 | Odra, nisu, speltanisu ja kaera jahvatustooted (tuhasisaldusega alla 900 mg / 100 g (kuivaines)) | 100
  50 alates 1. juulist 2024 | |
| 1.8.2.2 | Odra, nisu, speltanisu ja kaera jahvatustooted (tuhasisaldusega vähemalt 900 mg / 100 g (kuivaines))
  Odra-, nisu-, speltanisu- ja kaeraterad, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks | 150 | |
| 1.8.2.3 | Rukki jahvatustooted
  Rukis, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks | 500
  250 alates 1. juulist 2024 | |
| 1.8.2.4 | Nisugluteen | 400 | |
| 1.8.2.5 | Teraviljapõhine töödeldud imiku- ja väikelastetoit (3) | 20 | Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes. |

1.8

Tungaltera sklerootsiumid ja tungaltera alkaloidid

1.8.1

Tungaltera sklerootsiumid

Piirnorm (g/kg)

Märkused

Piirnormi kohaldatakse töötlemata teravilja suhtes, mis viiakse turule enne esmatöötlemist (6).

Kui teravilja tungaltera sklerootsiumide esinemise korral küüritakse, (6) peab teravili enne küürimist läbima puhastuse.

Proove võetakse vastavalt määruse (EÜ) nr 401/2006 I lisa punktile B.

1.8.1.1

Töötlemata teravili, välja arvatud punktis 1.8.1.2 loetletud tooted

0,2

Välja arvatud mais ja riis.

1.8.1.2

Töötlemata rukkiterad

0,5

0,2 alates 1. juulist 2024

1.8.2

Tungaltera alkaloidid

Piirnorm (μg/kg)

Märkused

Järgmiste ühendite alumine piirsumma:

ergokorniin/ergokorniniin; ergokristiin/ergokristiniin; ergokrüptiin/ergokrüptiniin (α- ja β-vorm); ergometriin/ergometriniin; ergosiin/ergosiniin; ergotamiin/ergotaminiin

Tungalteraalkaloidide puhul viitavad piirnormid sisalduste alampiiridele, mille arvutamisel on lähtutud eeldusest, et kõik allpool määramispiiri olevad väärtused võrduvad nulliga.

1.8.2.1

Odra, nisu, speltanisu ja kaera jahvatustooted (tuhasisaldusega alla 900 mg / 100 g (kuivaines))

100

50 alates 1. juulist 2024

1.8.2.2

Odra, nisu, speltanisu ja kaera jahvatustooted (tuhasisaldusega vähemalt 900 mg / 100 g (kuivaines))

Odra-, nisu-, speltanisu- ja kaeraterad, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks

150

1.8.2.3

Rukki jahvatustooted

Rukis, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks

500

250 alates 1. juulist 2024

1.8.2.4

Nisugluteen

400

1.8.2.5

Teraviljapõhine töödeldud imiku- ja väikelastetoit (3)

20

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes.

| 2 | Taimetoksiinid |
| --- | --- |
| 2.1 | Eruukhape, sealhulgas rasvas sisalduv eruukhape | Piirnorm (g/kg) | Märkused |
| 2.1.1 | Taimeõli ja -rasv, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks, välja arvatud punktis 2.1.2 loetletud tooted | 20,0 | |
| 2.1.2 | Tudraõli, sinepiõli ja kurgirohuõli | 50,0 | Pädeva asutuse nõusolekul ei kohaldata piirnormi kohalikus ulatuses toodetava ja tarbitava sinepiõli suhtes. |
| 2.1.3 | Sinep (maitseaine) | 35,0 | |

2

Taimetoksiinid

2.1

Eruukhape, sealhulgas rasvas sisalduv eruukhape

Piirnorm (g/kg)

Märkused

2.1.1

Taimeõli ja -rasv, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks, välja arvatud punktis 2.1.2 loetletud tooted

20,0

2.1.2

Tudraõli, sinepiõli ja kurgirohuõli

50,0

Pädeva asutuse nõusolekul ei kohaldata piirnormi kohalikus ulatuses toodetava ja tarbitava sinepiõli suhtes.

2.1.3

Sinep (maitseaine)

35,0

| 2.2 | Tropaanalkaloidid | Piirnorm (μg/kg) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Atropiin | Skopolamiin | |
| 2.2.1 | Imikutoit ning teraviljapõhine töödeldud imiku- ja väikelastetoit, (3) mis sisaldab hirssi, sorgot, tatart, maisi või neist saadud tooteid | 1,0 | 1,0 | Neist saadud tooted on tooted, mis sisaldavad vähemalt 80 % neid teraviljatooteid.
  Piirnormile vastavuse kontrollimiseks võetakse proovid kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 401/2006 I lisa punktiga J.
  Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes. |
| | | Atropiini ja skopolamiini summa | Atropiini ja skopolamiini summa puhul viitavad piirnormid sisalduste alampiiridele, mille arvutamisel on lähtutud eeldusest, et kõik allpool määramispiiri olevad väärtused võrduvad nulliga. |
| 2.2.2 | Töötlemata hirsiterad ja sorgoterad | 5,0 | Piirnormi kohaldatakse töötlemata teravilja suhtes, mis viiakse turule enne esmatöötlemist (6). |
| 2.2.3 | Töötlemata maisiterad | 15 | Välja arvatud töötlemata maisiterad, mille puhul on näiteks märgistamise või sihtkoha tõttu selge, et need on ettenähtud üksnes töötlemiseks märgjahvatusmeetodil (tärklise tootmine), ning välja arvatud töötlemata plaksumais.
  Piirnormi kohaldatakse töötlemata maisiterade suhtes, mis viiakse turule enne esmatöötlemist (6). |
| 2.2.4 | Töötlemata tatraterad | 10 | Piirnormi kohaldatakse töötlemata tatraterade suhtes, mis viiakse turule enne esmatöötlemist (6). |
| 2.2.5 | Plaksumais
  Hirss, sorgo ja mais, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks
  Hirsi, sorgo ja maisi jahvatustooted | 5,0 | |
| 2.2.6 | Tatar, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks
  Tatra jahvatustooted | 10 | |
| 2.2.7 | Taimeteed (kuivatatud toode) ja taimeteede koostisosad (kuivatatud tooted), välja arvatud punktis 2.2.8 loetletud tooted | 25 | Taimeteed (kuivatatud toode) on:






  — | õitest, lehtedest, vartest, juurtest ja muudest taimeosadest taimeteed (kuivatatud toode kotikestes või lahtiselt), mida kasutatakse taimeteede (vedelik) valmistamiseks vees leotamise teel, ning |

2.2

Tropaanalkaloidid

Piirnorm (μg/kg)

Märkused

Atropiin

Skopolamiin

2.2.1

Imikutoit ning teraviljapõhine töödeldud imiku- ja väikelastetoit, (3) mis sisaldab hirssi, sorgot, tatart, maisi või neist saadud tooteid

1,0

1,0

Neist saadud tooted on tooted, mis sisaldavad vähemalt 80 % neid teraviljatooteid.

Piirnormile vastavuse kontrollimiseks võetakse proovid kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 401/2006 I lisa punktiga J.

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes.

Atropiini ja skopolamiini summa

Atropiini ja skopolamiini summa puhul viitavad piirnormid sisalduste alampiiridele, mille arvutamisel on lähtutud eeldusest, et kõik allpool määramispiiri olevad väärtused võrduvad nulliga.

2.2.2

Töötlemata hirsiterad ja sorgoterad

5,0

Piirnormi kohaldatakse töötlemata teravilja suhtes, mis viiakse turule enne esmatöötlemist (6).

2.2.3

Töötlemata maisiterad

15

Välja arvatud töötlemata maisiterad, mille puhul on näiteks märgistamise või sihtkoha tõttu selge, et need on ettenähtud üksnes töötlemiseks märgjahvatusmeetodil (tärklise tootmine), ning välja arvatud töötlemata plaksumais.

Piirnormi kohaldatakse töötlemata maisiterade suhtes, mis viiakse turule enne esmatöötlemist (6).

2.2.4

Töötlemata tatraterad

10

Piirnormi kohaldatakse töötlemata tatraterade suhtes, mis viiakse turule enne esmatöötlemist (6).

2.2.5

Plaksumais

Hirss, sorgo ja mais, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks

Hirsi, sorgo ja maisi jahvatustooted

5,0

2.2.6

Tatar, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks

Tatra jahvatustooted

10

2.2.7

Taimeteed (kuivatatud toode) ja taimeteede koostisosad (kuivatatud tooted), välja arvatud punktis 2.2.8 loetletud tooted

25

Taimeteed (kuivatatud toode) on:

—

õitest, lehtedest, vartest, juurtest ja muudest taimeosadest taimeteed (kuivatatud toode kotikestes või lahtiselt), mida kasutatakse taimeteede (vedelik) valmistamiseks vees leotamise teel, ning

| — | lahustuvad taimeteed. Pulbriliste ekstraktide puhul tuleb kohaldada kontsentratsioonitegurit 4. |
| --- | --- |

—

lahustuvad taimeteed. Pulbriliste ekstraktide puhul tuleb kohaldada kontsentratsioonitegurit 4.

2.2.8

Ainult aniisiseemnetest valmistatud taimeteed (kuivatatud toode) ja koostisosad, mida kasutatakse selliste taimeteede (kuivatatud toodete) valmistamiseks

50

Taimeteed (kuivatatud toode) on:

| — | õitest, lehtedest, vartest, juurtest ja muudest taimeosadest taimeteed (kuivatatud toode kotikestes või lahtiselt), mida kasutatakse taimeteede (vedelik) valmistamiseks vees leotamise teel, ning |
| --- | --- |

—

õitest, lehtedest, vartest, juurtest ja muudest taimeosadest taimeteed (kuivatatud toode kotikestes või lahtiselt), mida kasutatakse taimeteede (vedelik) valmistamiseks vees leotamise teel, ning

| — | lahustuvad taimeteed. Pulbriliste ekstraktide puhul tuleb kohaldada kontsentratsioonitegurit 4. |
| --- | --- |

—

lahustuvad taimeteed. Pulbriliste ekstraktide puhul tuleb kohaldada kontsentratsioonitegurit 4.

2.2.9

Taimeteed (vedelik)

0,20

| 2.3 | Vesiniktsüaniid, sealhulgas tsüanogeensetes glükosiidides sisalduv vesiniktsüaniid | Piirnorm (mg/kg) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.3.1 | Töötlemata terved, peenestatud, jahvatatud, purustatud või hakitud linaseemned, mida ei viida turule lõpptarbija jaoks | 250 | Piirnorme ei kohaldata purustamiseks ja õli rafineerimiseks ettenähtud õliseemnete suhtes, tingimusel et selliste pressitud õliseemnete jääke ei viida turule toiduna. Kui selliste pressitud õliseemnete jäägid viiakse turule toiduna, kohaldatakse piirnorme, võttes arvesse artikli 3 lõikeid 1 ja 2. |
| 2.3.2 | Töötlemata terved, peenestatud, jahvatatud, purustatud või hakitud linaseemned, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks | 150 | Piirnormi ei kohaldata töötlemata tervete, peenestatud, jahvatatud, purustatud, hakitud linaseemnete suhtes, mis viiakse lõpptarbija jaoks turule väikestes kogustes, kui pakendi märgistuse põhivaateväljal on hoiatus „Ainult keetmiseks ja küpsetamiseks. Mitte tarbida toorelt!“ (kasutada tuleb konkreetset tähemärgisuurust (11)). Töötlemata terved, peenestatud, jahvatatud, purustatud või hakitud linaseemned, millele on lisatud hoiatusteade, peavad vastama punktis 2.3.1 sätestatud piirnormile. |
| 2.3.3 | Töötlemata terved, peenestatud, jahvatatud, purustatud või hakitud mandlid, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks | 35 | Piirnormi ei kohaldata töötlemata tervete, peenestatud, jahvatatud, purustatud, hakitud mõrumandlite suhtes, mis viiakse lõpptarbija jaoks turule väikestes kogustes, kui pakendi märgistuse põhivaateväljal on hoiatus „Ainult keetmiseks ja küpsetamiseks. Mitte tarbida toorelt!“ (kasutada tuleb konkreetset tähemärgisuurust (11)). |
| 2.3.4 | Töötlemata terved, peenestatud, jahvatatud, purustatud või hakitud aprikoosituumad, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks | 20,0 | Ettevõtja, kes viib lõpptarbija jaoks turule töötlemata terved, peenestatud, jahvatatud, purustatud või hakitud aprikoosituumad, esitab pädeva asutuse nõudmisel tõendid turustatava toote piirnormile vastavuse kohta. |
| 2.3.5 | Maniokijuur (värske, kooritud) | 50,0 | |
| 2.3.6 | Maniokijahu ja tapiokijahu | 10,0 | |

2.3

Vesiniktsüaniid, sealhulgas tsüanogeensetes glükosiidides sisalduv vesiniktsüaniid

Piirnorm (mg/kg)

Märkused

2.3.1

Töötlemata terved, peenestatud, jahvatatud, purustatud või hakitud linaseemned, mida ei viida turule lõpptarbija jaoks

250

Piirnorme ei kohaldata purustamiseks ja õli rafineerimiseks ettenähtud õliseemnete suhtes, tingimusel et selliste pressitud õliseemnete jääke ei viida turule toiduna. Kui selliste pressitud õliseemnete jäägid viiakse turule toiduna, kohaldatakse piirnorme, võttes arvesse artikli 3 lõikeid 1 ja 2.

2.3.2

Töötlemata terved, peenestatud, jahvatatud, purustatud või hakitud linaseemned, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks

150

Piirnormi ei kohaldata töötlemata tervete, peenestatud, jahvatatud, purustatud, hakitud linaseemnete suhtes, mis viiakse lõpptarbija jaoks turule väikestes kogustes, kui pakendi märgistuse põhivaateväljal on hoiatus „Ainult keetmiseks ja küpsetamiseks. Mitte tarbida toorelt!“ (kasutada tuleb konkreetset tähemärgisuurust (11)). Töötlemata terved, peenestatud, jahvatatud, purustatud või hakitud linaseemned, millele on lisatud hoiatusteade, peavad vastama punktis 2.3.1 sätestatud piirnormile.

2.3.3

Töötlemata terved, peenestatud, jahvatatud, purustatud või hakitud mandlid, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks

35

Piirnormi ei kohaldata töötlemata tervete, peenestatud, jahvatatud, purustatud, hakitud mõrumandlite suhtes, mis viiakse lõpptarbija jaoks turule väikestes kogustes, kui pakendi märgistuse põhivaateväljal on hoiatus „Ainult keetmiseks ja küpsetamiseks. Mitte tarbida toorelt!“ (kasutada tuleb konkreetset tähemärgisuurust (11)).

2.3.4

Töötlemata terved, peenestatud, jahvatatud, purustatud või hakitud aprikoosituumad, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks

20,0

Ettevõtja, kes viib lõpptarbija jaoks turule töötlemata terved, peenestatud, jahvatatud, purustatud või hakitud aprikoosituumad, esitab pädeva asutuse nõudmisel tõendid turustatava toote piirnormile vastavuse kohta.

2.3.5

Maniokijuur (värske, kooritud)

50,0

2.3.6

Maniokijahu ja tapiokijahu

10,0

| 2.4 | Pürrolisidiinalkaloidid | Piirnorm (μg/kg) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Piirnorm on alkaloidide sisalduste alampiiride summa, mis hõlmab järgmist 21 pürrolisidiinalkaloidi:






  — | intermediin/lükopsamiin, intermediin-N-oksiid/lükopsamiin-N-oksiid, senetsioniin/senetsiverniin, senetsioniin-N-oksiid/senetsiverniin-N-oksiid, senetsifülliin, senetsifülliin-N-oksiid, retrorsiin, retrorsiin-N-oksiid, ehhimidiin, ehhimidiin-N-oksiid, lasiokarpiin, lasiokarpiin-N-oksiid, senkirkiin, europiin, europiin-N-oksiid, heliotriin ja heliotriin-N-oksiid
  ning veel 14 järgmist pürrolisidiinalkaloidi, mis praegu kasutusel olevaid analüüsimeetodeid rakendades teadaolevalt elueeruvad koos ühe või mitme eespool nimetatud 21 pürrolisidiinalkaloidiga: |

2.4

Pürrolisidiinalkaloidid

Piirnorm (μg/kg)

Märkused

Piirnorm on alkaloidide sisalduste alampiiride summa, mis hõlmab järgmist 21 pürrolisidiinalkaloidi:

—

intermediin/lükopsamiin, intermediin-N-oksiid/lükopsamiin-N-oksiid, senetsioniin/senetsiverniin, senetsioniin-N-oksiid/senetsiverniin-N-oksiid, senetsifülliin, senetsifülliin-N-oksiid, retrorsiin, retrorsiin-N-oksiid, ehhimidiin, ehhimidiin-N-oksiid, lasiokarpiin, lasiokarpiin-N-oksiid, senkirkiin, europiin, europiin-N-oksiid, heliotriin ja heliotriin-N-oksiid

ning veel 14 järgmist pürrolisidiinalkaloidi, mis praegu kasutusel olevaid analüüsimeetodeid rakendades teadaolevalt elueeruvad koos ühe või mitme eespool nimetatud 21 pürrolisidiinalkaloidiga:

| — | inditsiin, ehhinatiin, rinderiin (võivad elueeruda koos lükopsamiiniga/intermediiniga), inditsiin-N-oksiid, ehhinatiin-N-oksiid, rinderiin-N-oksiid (võivad elueeruda koos lükopsamiin-N-oksiidiga/intermediin-N-oksiidiga) integerrimiin (võivad elueeruda koos senetsiverniiniga/senetsioniiniga), integerrimiin-N-oksiid (võivad elueeruda koos senetsiverniin-N-oksiidiga/senetsioniin-N-oksiidiga), heliosupiin (võivad elueeruda koos ehhimidiiniga), heliosupiin-N-oksiid (võivad elueeruda koos ehhimidiin-N-oksiidiga), spartioidiin (võivad elueeruda koos senetsifülliiniga), spartioidiin-N-oksiid (võivad elueeruda koos senetsifülliin-N-oksiidiga), usaramiin (võivad elueeruda koos retrorsiiniga), usaramiin-N-oksiid (võivad elueeruda koos retrorsiin-N-oksiidiga). |
| --- | --- |

—

inditsiin, ehhinatiin, rinderiin (võivad elueeruda koos lükopsamiiniga/intermediiniga), inditsiin-N-oksiid, ehhinatiin-N-oksiid, rinderiin-N-oksiid (võivad elueeruda koos lükopsamiin-N-oksiidiga/intermediin-N-oksiidiga) integerrimiin (võivad elueeruda koos senetsiverniiniga/senetsioniiniga), integerrimiin-N-oksiid (võivad elueeruda koos senetsiverniin-N-oksiidiga/senetsioniin-N-oksiidiga), heliosupiin (võivad elueeruda koos ehhimidiiniga), heliosupiin-N-oksiid (võivad elueeruda koos ehhimidiin-N-oksiidiga), spartioidiin (võivad elueeruda koos senetsifülliiniga), spartioidiin-N-oksiid (võivad elueeruda koos senetsifülliin-N-oksiidiga), usaramiin (võivad elueeruda koos retrorsiiniga), usaramiin-N-oksiid (võivad elueeruda koos retrorsiin-N-oksiidiga).

Nende pürrolisidiinalkaloidide puhul, mida on võimalik kasutatava analüüsimeetodi abil ühekaupa eraldi määrata, määratakse nende sisaldused ja võetakse neid summeerimisel arvesse.

Pürrolisidiinalkaloidide puhul viitavad piirnormid sisalduste alampiiridele, mille arvutamisel on lähtutud eeldusest, et kõik allpool määramispiiri olevad väärtused võrduvad nulliga.

2.4.1

Kurgirohu lehed (värsked, külmutatud) mis viiakse turule lõpptarbija jaoks

750

Ilma et see piiraks teatavates liikmesriikides pürrolisidiinalkaloide sisaldavate taimede turuleviimist käsitlevate rangemate siseriiklike õigusnormide kohaldamist.

2.4.2

Kuivatatud maitsetaimed, välja arvatud punktis 2.4.3 loetletud tooted

400

Ilma et see piiraks teatavates liikmesriikides pürrolisidiinalkaloide sisaldavate taimede turuleviimist käsitlevate rangemate siseriiklike õigusnormide kohaldamist.

2.4.3

Kurgirohi, leeskputk, majoraan ja pune (kuivatatud toode) ning segud, mis koosnevad ainult nimetatud kuivatatud maitsetaimedest

1 000

Ilma et see piiraks teatavates liikmesriikides pürrolisidiinalkaloide sisaldavate taimede turuleviimist käsitlevate rangemate siseriiklike õigusnormide kohaldamist.

2.4.4

Tee (Camellia sinensis) ja maitsestatud tee (12) (Camellia sinensis) (kuivatatud toode), välja arvatud punktis 2.4.5 nimetatud tee ja maitsestatud tee

150

Kuivatatud puuvilja, kuivatatud marjade ja kuivatatud ürtidega teede suhtes kohaldatakse artiklit 3.

Tee (Camellia sinensis) (kuivatatud toode) on:

| — | tee (Camellia sinensis) (kuivatatud toode kotikestes või lahtiselt) kuivatatud lehtedest, vartest või õitest, mida kasutatakse tee (vedelik) valmistamiseks vees leotamise teel, ning |
| --- | --- |

—

tee (Camellia sinensis) (kuivatatud toode kotikestes või lahtiselt) kuivatatud lehtedest, vartest või õitest, mida kasutatakse tee (vedelik) valmistamiseks vees leotamise teel, ning

| — | lahustuvad teed. Pulbriliste tee-ekstraktide puhul tuleb kohaldada kontsentratsioonitegurit 4. |
| --- | --- |

—

lahustuvad teed. Pulbriliste tee-ekstraktide puhul tuleb kohaldada kontsentratsioonitegurit 4.

2.4.5

Tee (Camellia sinensis), maitsestatud tee (12) (Camellia sinensis) ja taimeteed (kuivatatud toode) ning imikutele ja väikelastele ettenähtud taimeteede (kuivatatud tooted) koostisosad

75

Kuivatatud puuvilja, kuivatatud marjade ja kuivatatud ürtidega teede suhtes kohaldatakse artiklit 3.

2.4.6

Tee (Camellia sinensis), maitsestatud tee (12) (Camellia sinensis) ning imikutele ja väikelastele ettenähtud taimeteed (vedelik)

1,0

Kuivatatud puuvilja, kuivatatud marjade ja kuivatatud ürtidega teede suhtes kohaldatakse artiklit 3.

2.4.7

Taimeteed (kuivatatud toode) ja taimeteede koostisosad (kuivatatud tooted), välja arvatud punktides 2.4.5 ja 2.4.8 loetletud tooted

200

Taimeteed (kuivatatud toode) on:

| — | õitest, lehtedest, vartest, juurtest ja muudest taimeosadest taimeteed (kuivatatud toode kotikestes või lahtiselt), mida kasutatakse taimeteede (vedelik) valmistamiseks vees leotamise teel, ning |
| --- | --- |

—

õitest, lehtedest, vartest, juurtest ja muudest taimeosadest taimeteed (kuivatatud toode kotikestes või lahtiselt), mida kasutatakse taimeteede (vedelik) valmistamiseks vees leotamise teel, ning

| — | lahustuvad taimeteed. Pulbriliste ekstraktide puhul tuleb kohaldada kontsentratsioonitegurit 4. |
| --- | --- |

—

lahustuvad taimeteed. Pulbriliste ekstraktide puhul tuleb kohaldada kontsentratsioonitegurit 4.

Ilma et see piiraks teatavates liikmesriikides pürrolisidiinalkaloide sisaldavate taimede turuleviimist käsitlevate rangemate siseriiklike õigusnormide kohaldamist.

2.4.8

Tee-punapõõsa lehtedest, aniisist (Pimpinella anisum), sidrunmelissist, kummelist, aed-liivateest, piparmündist, sidrunaloisiast ja üksnes nende taimede kuivatatud ürtide segudest koosnevad taimeteed (kuivatatud tooted) ja nende taimeteede koostisosad (kuivatatud tooted), välja arvatud punktis 2.4.5 osutatud taimeteed

400

Taimeteed (kuivatatud toode) on:

| — | õitest, lehtedest, vartest, juurtest ja muudest taimeosadest taimeteed (kuivatatud toode kotikestes või lahtiselt), mida kasutatakse taimeteede (vedelik) valmistamiseks vees leotamise teel, ning |
| --- | --- |

—

õitest, lehtedest, vartest, juurtest ja muudest taimeosadest taimeteed (kuivatatud toode kotikestes või lahtiselt), mida kasutatakse taimeteede (vedelik) valmistamiseks vees leotamise teel, ning

| — | lahustuvad taimeteed. Pulbriliste ekstraktide puhul tuleb kohaldada kontsentratsioonitegurit 4. |
| --- | --- |

—

lahustuvad taimeteed. Pulbriliste ekstraktide puhul tuleb kohaldada kontsentratsioonitegurit 4.

2.4.9

Vürtsköömned

400

2.4.10

Taimepreparaate, (13) sealhulgas taimeekstrakte sisaldavad toidulisandid, välja arvatud punktis 2.4.11 loetletud tooted

400

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toidulisandite suhtes.

Ilma et see piiraks teatavates liikmesriikides pürrolisidiinalkaloide sisaldavate taimede turuleviimist käsitlevate rangemate siseriiklike õigusnormide kohaldamist.

2.4.11

Õietolmupõhised toidulisandid

Õietolm ja õietolmutooted

500

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toidulisandite suhtes.

| 2.5 | Oopiumalkaloidid | Piirnorm (mg/kg) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | Oopiumalkaloidide puhul viitavad piirnormid sisalduste alampiiridele, mille arvutamisel on lähtutud eeldusest, et kõik allpool määramispiiri olevad väärtused võrduvad nulliga.
  Piirnormi kohaldatakse morfiini ja kodeiini summaarse sisalduse suhtes, kusjuures kodeiinisisalduse suhtes kohaldatakse tegurit 0,2. Seega kohaldatakse piirnormi morfiinisisalduse ja 0,2-kordse kodeiinisisalduse summa suhtes. |
| 2.5.1 | Terved, peenestatud või jahvatatud unimagunaseemned, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks | 20 | |
| 2.5.2 | Pagaritooted, mis sisaldavad unimagunaseemneid või nendest saadud töödeldud tooteid | 1,50 | Pagaritoodete hulka kuuluvad ka jahupõhised tarbimisvalmis soolased tooted ja suupisted.
  Nendest saadud töödeldud tooted on tooted, mis sisaldavad vähemalt 80 % unimagunaseemnetooteid.
  Toidukäitleja, kes tarnib unimagunaseemneid pagaritooteid tootvale toidukäitlejale, esitab vajaliku teabe, mis võimaldab pagaritoodete tootjal viia turule tooteid, mis vastavad piirnormile. See teave sisaldab analüüsiandmeid, kui see on asjakohane. |

2.5

Oopiumalkaloidid

Piirnorm (mg/kg)

Märkused

Oopiumalkaloidide puhul viitavad piirnormid sisalduste alampiiridele, mille arvutamisel on lähtutud eeldusest, et kõik allpool määramispiiri olevad väärtused võrduvad nulliga.

Piirnormi kohaldatakse morfiini ja kodeiini summaarse sisalduse suhtes, kusjuures kodeiinisisalduse suhtes kohaldatakse tegurit 0,2. Seega kohaldatakse piirnormi morfiinisisalduse ja 0,2-kordse kodeiinisisalduse summa suhtes.

2.5.1

Terved, peenestatud või jahvatatud unimagunaseemned, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks

20

2.5.2

Pagaritooted, mis sisaldavad unimagunaseemneid või nendest saadud töödeldud tooteid

1,50

Pagaritoodete hulka kuuluvad ka jahupõhised tarbimisvalmis soolased tooted ja suupisted.

Nendest saadud töödeldud tooted on tooted, mis sisaldavad vähemalt 80 % unimagunaseemnetooteid.

Toidukäitleja, kes tarnib unimagunaseemneid pagaritooteid tootvale toidukäitlejale, esitab vajaliku teabe, mis võimaldab pagaritoodete tootjal viia turule tooteid, mis vastavad piirnormile. See teave sisaldab analüüsiandmeid, kui see on asjakohane.

| 2.6 | Δ-9-tetrahüdrokannabinooli (Δ9-THC) ekvivalendid | Piirnorm (mg/kg) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | Δ-9-tetrahüdrokannabinooli (Δ9-THC) ekvivalentide puhul viitavad piirnormid sisalduste alampiiridele, mille arvutamisel on lähtutud eeldusest, et kõik allpool määramispiiri olevad väärtused võrduvad nulliga.
  Piirnormi kohaldatakse Δ-9-tetrahüdrokannabinooli (Δ9-THC) ja Δ-9-tetrahüdrokannabinoolhappe (Δ9-THCA) summa suhtes, mida väljendatakse Δ-9-tetrahüdrokannabinoolina (Δ9-THC).
  Δ9-THCA sisaldusele kohaldatakse tegurit 0,877 ning piirnormi kohaldatakse järgmise valemi abil arvutatud sisalduse suhtes: Δ9-THC + 0,877 × Δ9-THCA (juhul kui Δ9-THC ja Δ9-THCA sisaldused on eraldi määratud ja arvuliselt väljendatud). |
| 2.6.1 | Kanepiseemned | 3,0 | |
| 2.6.2 | Jahvatatud kanepiseemned, (osaliselt) rasvatustatud kanepiseemned ja muud kanepiseemnetest töödeldud tooted, välja arvatud punktis 2.6.3 loetletud tooted | 3,0 | Kanepiseemnetest töödeldud tooted on ainult kanepiseemnetest valmistatud tooted. |
| 2.6.3 | Kanepiseemneõli | 7,5 | |

2.6

Δ-9-tetrahüdrokannabinooli (Δ9-THC) ekvivalendid

Piirnorm (mg/kg)

Märkused

Δ-9-tetrahüdrokannabinooli (Δ9-THC) ekvivalentide puhul viitavad piirnormid sisalduste alampiiridele, mille arvutamisel on lähtutud eeldusest, et kõik allpool määramispiiri olevad väärtused võrduvad nulliga.

Piirnormi kohaldatakse Δ-9-tetrahüdrokannabinooli (Δ9-THC) ja Δ-9-tetrahüdrokannabinoolhappe (Δ9-THCA) summa suhtes, mida väljendatakse Δ-9-tetrahüdrokannabinoolina (Δ9-THC).

Δ9-THCA sisaldusele kohaldatakse tegurit 0,877 ning piirnormi kohaldatakse järgmise valemi abil arvutatud sisalduse suhtes: Δ9-THC + 0,877 × Δ9-THCA (juhul kui Δ9-THC ja Δ9-THCA sisaldused on eraldi määratud ja arvuliselt väljendatud).

2.6.1

Kanepiseemned

3,0

2.6.2

Jahvatatud kanepiseemned, (osaliselt) rasvatustatud kanepiseemned ja muud kanepiseemnetest töödeldud tooted, välja arvatud punktis 2.6.3 loetletud tooted

3,0

Kanepiseemnetest töödeldud tooted on ainult kanepiseemnetest valmistatud tooted.

2.6.3

Kanepiseemneõli

7,5

| 3 | Metallid ja muud elemendid |
| --- | --- |
| 3.1 | Plii | Piirnorm (mg/kg) | Märkused |
| 3.1.1 | Puuvili ja marjad | | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist. |
| 3.1.1.1 | Jõhvikad, sõstrad, musta leedri marjad ja maasikapuu viljad | 0,20 | |
| 3.1.1.2 | Puuvili ja marjad, välja arvatud jõhvikad, sõstrad, musta leedri marjad ja maasikapuu viljad | 0,10 | |
| 3.1.2 | Juur- ja mugulköögivili | | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist. |
| 3.1.2.1 | Juur- ja mugulköögivili, välja arvatud punktides 3.1.2.2 ja 3.1.2.3 loetletud tooted | 0,10 | Kartuli puhul kohaldatakse piirnormi kooritud kartuli suhtes. |
| 3.1.2.2. | Värske ingver, värske kollajuur (kurkum) | 0,80 | |
| 3.1.2.3 | Aed-piimjuur | 0,30 | |
| 3.1.3 | Sibulköögivili | 0,10 | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist. |
| 3.1.4 | Viliköögivili | | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist. |
| 3.1.4.1 | Viliköögivili, välja arvatud punktis 3.1.4.2 loetletud tooted | 0,050 | |
| 3.1.4.2 | Suhkrumais | 0,10 | |
| 3.1.5 | Kapsasköögivili | | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist. |
| 3.1.5.1 | Kapsasköögivili, mida ei ole loetletud punktis 3.1.5.2 | 0,10 | |
| 3.1.5.2 | Lehtkapsad | 0,30 | |
| 3.1.6 | Lehtköögivili, välja arvatud värsked maitsetaimed ja söödavad õied | 0,30 | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist. |
| 3.1.7 | Kaunvili | 0,10 | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist. |
| 3.1.8 | Varsköögivili | 0,10 | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist. |
| 3.1.9 | Seened | | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist. |
| 3.1.9.1 | Järgmised kultuurseened:
  šampinjonid (Agaricus bisporus)
  austerservikud (Pleurotus ostreatus)
  šiitake-seened (Lentinula edodes) | 0,30 | |
| 3.1.9.2 | Metsaseened | 0,80 | |
| 3.1.10 | Kuivatatud kaunvili | 0,20 | |
| 3.1.11 | Teravili | 0,20 | |
| 3.1.12 | Kuivatatud vürtsid | | |
| 3.1.12.1 | Vürtsid seemnetest | 0,90 | |
| 3.1.12.2 | Vürtsid viljadest | 0,60 | |
| 3.1.12.3 | Vürtsid puukoorest | 2,0 | |
| 3.1.12.4 | Vürtsid juurtest ja risoomidest | 1,50 | |
| 3.1.12.5 | Vürtsid pungadest | 1,0 | |
| 3.1.12.6 | Vürtsid õite emakasuudmetest | 1,0 | |
| 3.1.13 | Veise-, lamba-, sea- ja kodulinnuliha, (2) välja arvatud punktis 3.1.14 loetletud tooted | 0,10 | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes. |
| 3.1.14 | Rups (2) | | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes. |
| 3.1.14.1 | veise- ja lambarups | 0,20 | |
| 3.1.14.2 | searups | 0,15 | |
| 3.1.14.3 | kodulinnurups | 0,10 | |
| 3.1.15 | Kalandustooted (2) ja karbid (2) | | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes. |
| 3.1.15.1 | Kala lihaskude | 0,30 | Tervikuna söömiseks ettenähtud kalade puhul kohaldatakse piirnormi terve kala suhtes.
  Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoidu suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2. |
| 3.1.15.2 | Peajalgsed | 0,30 | Piirnormi kohaldatakse sisikonnata looma suhtes. |
| 3.1.15.3 | Koorikloomad | 0,50 | Piirnormi kohaldatakse jäsemete ja tagakeha lihaskoe suhtes, mis tähendab, et see ei hõlma koorikloomade pearindmikku. Krabi ja krabilaadsete koorikloomade (Brachyura ja Anomura) puhul kohaldatakse piirnormi jäsemete lihaskoe suhtes.
  Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoidu suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2. |
| 3.1.15.4 | Karbid | 1,50 | Pecten maximus’e puhul kohaldatakse piirnormi ainult lähendajalihase ja sugunäärmete suhtes.
  Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoidu suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2. |
| 3.1.16 | Toorpiim, (2) kuumtöödeldud piim ja piimapõhiste toodete valmistamiseks kasutatav piim | 0,020 | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes. |
| 3.1.17 | Mesi | 0,10 | |
| 3.1.18 | Rasv ja õli | 0,10 | Sealhulgas piimarasv. |
| 3.1.19 | Puuvilja- ja marjamahl, kontsentraadist saadud puuvilja- ja marjamahl, kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahl ning puuvilja- ja marjanektar (9) | | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  Kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahla puhul kohaldatakse piirnormi kontsentraadist saadud mahla suhtes. |
| 3.1.19.1 | üksnes marjadest ja väikestest puuviljadest | 0,05 | |
| 3.1.19.2 | muud kui üksnes marjadest ja väikestest puuviljadest, sealhulgas segud | 0,03 | |
| 3.1.20 | Vein, (7) õuna- ja pirnisiider ning puuvilja- ja marjavein | | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  Sealhulgas poolvahuvein ja vahuvein, välja arvatud liköörvein ja vein, mis sisaldab alkoholi vähemalt 15 mahuprotsenti. |
| 3.1.20.1 | tooted, mis on valmistatud alates 2001. aasta saagikoristusest kuni 2015. aasta saagikoristuseni | 0,20 | |
| 3.1.20.2 | tooted, mis on valmistatud alates 2016. aasta saagikoristusest kuni 2021. aasta saagikoristuseni | 0,15 | |
| 3.1.20.3 | tooted, mis on valmistatud alates 2022. aasta saagikoristusest | 0,10 | |
| 3.1.21 | Aromatiseeritud vein, aromatiseeritud veinijoogid ja aromatiseeritud veinikokteilid (8) | | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes. |
| 3.1.21.1 | tooted, mis on valmistatud alates 2001. aasta saagikoristusest kuni 2015. aasta saagikoristuseni | 0,20 | |
| 3.1.21.2 | tooted, mis on valmistatud alates 2016. aasta saagikoristusest kuni 2021. aasta saagikoristuseni | 0,15 | |
| 3.1.21.3 | tooted, mis on valmistatud alates 2022. aasta saagikoristusest | 0,10 | |
| 3.1.22 | Viinamarjadest valmistatud liköörvein (7) | | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes. |
| 3.1.22.1 | tooted, mis on valmistatud alates 2022. aasta saagikoristusest | 0,15 | |
| 3.1.23 | Sool | | |
| 3.1.23.1 | Sool, välja arvatud punktis 3.1.23.2 loetletud tooted | 1,0 | |
| 3.1.23.2 | Järgmised rafineerimata soolad: „fleur de sel“ (peen meresool) ja nn hall sool (jäme meresool), mis on käsitsi kogutud savipõhjaga soolasoodelt | 2,0 | |
| 3.1.24 | Imiku piimasegud, jätkupiimasegud (3) ja väikelaste joogisegud (4) | | Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes. |
| 3.1.24.1 | viiakse turule pulbrina | 0,020 | |
| 3.1.24.2 | viiakse turule vedelikuna | 0,010 | |
| 3.1.25 | Imikutele ja väikelastele ettenähtud joogid, mis viiakse sellisena turule ja on sellisena märgistatud, välja arvatud tooted, mis on loetletud punktides 3.1.24 ja 3.1.27 | | |
| 3.1.25.1 | viiakse turule vedelikena või valmistamiseks vastavalt tootja juhistele | 0,020 | Kaasa arvatud puuvilja- ja marjamahlad.
  Piirnormi kohaldatakse kasutusvalmis toodete suhtes. |
| 3.1.25.2 | millest valmistatakse tõmmis vedeliku pealevalamise või vedelikus keetmise teel | 0,50 | Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes. |
| 3.1.26 | Imikutoit ning teraviljapõhine töödeldud imiku- ja väikelastetoit, (3) välja arvatud punktis 3.1.25 loetletud tooted | 0,020 | Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes. |
| 3.1.27 | Meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud imiku- ja väikelastetoit (3) | | Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes. |
| 3.1.27.1 | viiakse turule pulbrina | 0,020 | |
| 3.1.27.2 | viiakse turule vedelikuna | 0,010 | |
| 3.1.28 | Toidulisandid | 3,0 | |

3

Metallid ja muud elemendid

3.1

Plii

Piirnorm (mg/kg)

Märkused

3.1.1

Puuvili ja marjad

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist.

3.1.1.1

Jõhvikad, sõstrad, musta leedri marjad ja maasikapuu viljad

0,20

3.1.1.2

Puuvili ja marjad, välja arvatud jõhvikad, sõstrad, musta leedri marjad ja maasikapuu viljad

0,10

3.1.2

Juur- ja mugulköögivili

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist.

3.1.2.1

Juur- ja mugulköögivili, välja arvatud punktides 3.1.2.2 ja 3.1.2.3 loetletud tooted

0,10

Kartuli puhul kohaldatakse piirnormi kooritud kartuli suhtes.

3.1.2.2.

Värske ingver, värske kollajuur (kurkum)

0,80

3.1.2.3

Aed-piimjuur

0,30

3.1.3

Sibulköögivili

0,10

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist.

3.1.4

Viliköögivili

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist.

3.1.4.1

Viliköögivili, välja arvatud punktis 3.1.4.2 loetletud tooted

0,050

3.1.4.2

Suhkrumais

0,10

3.1.5

Kapsasköögivili

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist.

3.1.5.1

Kapsasköögivili, mida ei ole loetletud punktis 3.1.5.2

0,10

3.1.5.2

Lehtkapsad

0,30

3.1.6

Lehtköögivili, välja arvatud värsked maitsetaimed ja söödavad õied

0,30

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist.

3.1.7

Kaunvili

0,10

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist.

3.1.8

Varsköögivili

0,10

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist.

3.1.9

Seened

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist.

3.1.9.1

Järgmised kultuurseened:

šampinjonid (Agaricus bisporus)

austerservikud (Pleurotus ostreatus)

šiitake-seened (Lentinula edodes)

0,30

3.1.9.2

Metsaseened

0,80

3.1.10

Kuivatatud kaunvili

0,20

3.1.11

Teravili

0,20

3.1.12

Kuivatatud vürtsid

3.1.12.1

Vürtsid seemnetest

0,90

3.1.12.2

Vürtsid viljadest

0,60

3.1.12.3

Vürtsid puukoorest

2,0

3.1.12.4

Vürtsid juurtest ja risoomidest

1,50

3.1.12.5

Vürtsid pungadest

1,0

3.1.12.6

Vürtsid õite emakasuudmetest

1,0

3.1.13

Veise-, lamba-, sea- ja kodulinnuliha, (2) välja arvatud punktis 3.1.14 loetletud tooted

0,10

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

3.1.14

Rups (2)

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

3.1.14.1

veise- ja lambarups

0,20

3.1.14.2

searups

0,15

3.1.14.3

kodulinnurups

0,10

3.1.15

Kalandustooted (2) ja karbid (2)

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

3.1.15.1

Kala lihaskude

0,30

Tervikuna söömiseks ettenähtud kalade puhul kohaldatakse piirnormi terve kala suhtes.

Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoidu suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2.

3.1.15.2

Peajalgsed

0,30

Piirnormi kohaldatakse sisikonnata looma suhtes.

3.1.15.3

Koorikloomad

0,50

Piirnormi kohaldatakse jäsemete ja tagakeha lihaskoe suhtes, mis tähendab, et see ei hõlma koorikloomade pearindmikku. Krabi ja krabilaadsete koorikloomade (Brachyura ja Anomura) puhul kohaldatakse piirnormi jäsemete lihaskoe suhtes.

Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoidu suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2.

3.1.15.4

Karbid

1,50

Pecten maximus’e puhul kohaldatakse piirnormi ainult lähendajalihase ja sugunäärmete suhtes.

Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoidu suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2.

3.1.16

Toorpiim, (2) kuumtöödeldud piim ja piimapõhiste toodete valmistamiseks kasutatav piim

0,020

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

3.1.17

Mesi

0,10

3.1.18

Rasv ja õli

0,10

Sealhulgas piimarasv.

3.1.19

Puuvilja- ja marjamahl, kontsentraadist saadud puuvilja- ja marjamahl, kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahl ning puuvilja- ja marjanektar (9)

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

Kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahla puhul kohaldatakse piirnormi kontsentraadist saadud mahla suhtes.

3.1.19.1

üksnes marjadest ja väikestest puuviljadest

0,05

3.1.19.2

muud kui üksnes marjadest ja väikestest puuviljadest, sealhulgas segud

0,03

3.1.20

Vein, (7) õuna- ja pirnisiider ning puuvilja- ja marjavein

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

Sealhulgas poolvahuvein ja vahuvein, välja arvatud liköörvein ja vein, mis sisaldab alkoholi vähemalt 15 mahuprotsenti.

3.1.20.1

tooted, mis on valmistatud alates 2001. aasta saagikoristusest kuni 2015. aasta saagikoristuseni

0,20

3.1.20.2

tooted, mis on valmistatud alates 2016. aasta saagikoristusest kuni 2021. aasta saagikoristuseni

0,15

3.1.20.3

tooted, mis on valmistatud alates 2022. aasta saagikoristusest

0,10

3.1.21

Aromatiseeritud vein, aromatiseeritud veinijoogid ja aromatiseeritud veinikokteilid (8)

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

3.1.21.1

tooted, mis on valmistatud alates 2001. aasta saagikoristusest kuni 2015. aasta saagikoristuseni

0,20

3.1.21.2

tooted, mis on valmistatud alates 2016. aasta saagikoristusest kuni 2021. aasta saagikoristuseni

0,15

3.1.21.3

tooted, mis on valmistatud alates 2022. aasta saagikoristusest

0,10

3.1.22

Viinamarjadest valmistatud liköörvein (7)

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

3.1.22.1

tooted, mis on valmistatud alates 2022. aasta saagikoristusest

0,15

3.1.23

Sool

3.1.23.1

Sool, välja arvatud punktis 3.1.23.2 loetletud tooted

1,0

3.1.23.2

Järgmised rafineerimata soolad: „fleur de sel“ (peen meresool) ja nn hall sool (jäme meresool), mis on käsitsi kogutud savipõhjaga soolasoodelt

2,0

3.1.24

Imiku piimasegud, jätkupiimasegud (3) ja väikelaste joogisegud (4)

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes.

3.1.24.1

viiakse turule pulbrina

0,020

3.1.24.2

viiakse turule vedelikuna

0,010

3.1.25

Imikutele ja väikelastele ettenähtud joogid, mis viiakse sellisena turule ja on sellisena märgistatud, välja arvatud tooted, mis on loetletud punktides 3.1.24 ja 3.1.27

3.1.25.1

viiakse turule vedelikena või valmistamiseks vastavalt tootja juhistele

0,020

Kaasa arvatud puuvilja- ja marjamahlad.

Piirnormi kohaldatakse kasutusvalmis toodete suhtes.

3.1.25.2

millest valmistatakse tõmmis vedeliku pealevalamise või vedelikus keetmise teel

0,50

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes.

3.1.26

Imikutoit ning teraviljapõhine töödeldud imiku- ja väikelastetoit, (3) välja arvatud punktis 3.1.25 loetletud tooted

0,020

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes.

3.1.27

Meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud imiku- ja väikelastetoit (3)

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes.

3.1.27.1

viiakse turule pulbrina

0,020

3.1.27.2

viiakse turule vedelikuna

0,010

3.1.28

Toidulisandid

3,0

| 3.2 | Kaadmium | Piirnorm (mg/kg) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 3.2.1 | Puuvili ja marjad ning pähklid | | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist. |
| 3.2.1.1 | Puuvili ja marjad, välja arvatud punktides 3.2.1.2, 3.2.1.3 ja 3.2.1.4 loetletud tooted | 0,050 | |
| 3.2.1.2 | Tsitrusviljad, õunviljad, luuviljad, lauaoliivid, kiivid, banaanid, mangod, papaiad ja ananassid | 0,020 | |
| 3.2.1.3 | Marjad ja väikesed puuviljad, välja arvatud punktis 3.2.1.4 loetletud tooted | 0,030 | |
| 3.2.1.4 | Vaarikad | 0,040 | |
| 3.2.1.5 | Pähklid | | Piirnorme ei kohaldata purustamiseks ja õli rafineerimiseks ettenähtud pähklite suhtes, tingimusel et selliste pressitud pähklite jääke ei viida turule toiduna. Kui selliste pressitud pähklite jäägid viiakse turule toiduna, kohaldatakse piirnorme, võttes arvesse artikli 3 lõikeid 1 ja 2. |
| 3.2.1.5.1 | Pähklid, välja arvatud punktis 3.2.1.5.2 loetletud tooted | 0,20 | |
| 3.2.1.5.2 | Piiniapähklid | 0,30 | |
| 3.2.2 | Juur- ja mugulköögivili | | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist. |
| 3.2.2.1 | Juur- ja mugulköögivili, välja arvatud punktides 3.2.2.2, 3.2.2.3, 3.2.2.4, 3.2.2.5 ja 3.2.2.6 loetletud tooted | 0,10 | Kartuli puhul kohaldatakse piirnormi kooritud kartuli suhtes. |
| 3.2.2.2 | Söögipeet | 0,060 | |
| 3.2.2.3 | Juurseller | 0,15 | |
| 3.2.2.4 | Mädarõigas, aed-moorputk, aed-piimjuur | 0,20 | |
| 3.2.2.5 | Redis | 0,020 | |
| 3.2.2.6 | Troopiline juur- ja mugulköögivili, juurpetersell, naeris | 0,050 | |
| 3.2.3 | Sibulköögivili | | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist. |
| 3.2.3.1 | Sibulköögivili, välja arvatud punktis 3.2.3.2 loetletud tooted | 0,030 | |
| 3.2.3.2 | Küüslauk | 0,050 | |
| 3.2.4 | Viliköögivili | | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist. |
| 3.2.4.1 | Viliköögivili, välja arvatud punktis 3.2.4.2 loetletud tooted | 0,020 | |
| 3.2.4.2 | Baklažaanid | 0,030 | |
| 3.2.5 | Kapsasköögivili | | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist. |
| 3.2.5.1 | Kapsasköögivili, välja arvatud punktis 3.2.5.2 loetletud tooted | 0,040 | |
| 3.2.5.2 | Lehtkapsad | 0,10 | |
| 3.2.6 | Lehtköögivili ja maitsetaimed | | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist. |
| 3.2.6.1 | Lehtköögivili, välja arvatud punktis 3.2.6.2 loetletud tooted | 0,10 | |
| 3.2.6.2 | Spinat ja muu samalaadne (lehed), sinepivõrsed ja värsked maitsetaimed | 0,20 | |
| 3.2.7 | Kaunvili | 0,020 | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist. |
| 3.2.8 | Varsköögivili | | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist. |
| 3.2.8.1 | Varsköögivili, välja arvatud punktides 3.2.8.2 ja 3.2.8.3 loetletud tooted | 0,030 | |
| 3.2.8.2 | Seller | 0,10 | |
| 3.2.8.3 | Porrulauk | 0,040 | |
| 3.2.9 | Seened | | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist. |
| 3.2.9.1 | Kultuurseened, välja arvatud punktis 3.2.9.2 loetletud tooted | 0,050 | |
| 3.2.9.2 | Austerservikud (Pleurotus ostreatus)
  Šiitake-seened (Lentinula edodes) | 0,15 | |
| 3.2.9.3 | Metsaseened | 0,50 | |
| 3.2.10 | Kuivatatud kaunvili ja kaunviljavalgud | | |
| 3.2.10.1 | Kuivatatud kaunvili, välja arvatud punktis 3.2.10.2 loetletud tooted | 0,040 | |
| 3.2.10.2 | Kaunviljavalgud | 0,10 | |
| 3.2.11 | Õliseemned | | Piirnorme ei kohaldata purustamiseks ja õli rafineerimiseks ettenähtud õliseemnete suhtes, tingimusel et selliste pressitud õliseemnete jääke ei viida turule toiduna. Kui selliste pressitud õliseemnete jäägid viiakse turule toiduna, kohaldatakse piirnorme, võttes arvesse artikli 3 lõikeid 1 ja 2. |
| 3.2.11.1 | Õliseemned, välja arvatud punktides 3.2.11.2, 3.2.11.3, 3.2.11.4, 3.2.11.5 ja 3.2.11.6 loetletud tooted | 0,10 | |
| 3.2.11.2 | Rapsiseemned | 0,15 | |
| 3.2.11.3 | Maapähklid ja sojaoad | 0,20 | |
| 3.2.11.4 | Sinepiseemned | 0,30 | |
| 3.2.11.5 | Linaseemned ja päevalilleseemned | 0,50 | |
| 3.2.11.6 | Unimagunaseemned | 1,20 | |
| 3.2.12 | Teravili | | Piirnorme ei kohaldata teravilja suhtes, mida kasutatakse õlle või destillaatide tootmiseks, tingimusel et selliseid teraviljajääke ei viida turule toiduna. Kui sellised teraviljajäägid viiakse turule toiduna, kohaldatakse piirnorme, võttes arvesse artikli 3 lõikeid 1 ja 2. |
| 3.2.12.1 | Teravili, välja arvatud punktides 3.2.12.2, 3.2.12.3, 3.2.12.4 ja 3.2.12.5 loetletud tooted | 0,10 | |
| 3.2.12.2 | Oder ja rukis | 0,050 | |
| 3.2.12.3 | Riis, kinoa, nisukliid ja nisugluteen | 0,15 | |
| 3.2.12.4 | Kõva nisu (Triticum durum) | 0,18 | |
| 3.2.12.5 | Nisuidud | 0,20 | |
| 3.2.13 | Loomsed tooted (2) | | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes. |
| 3.2.13.1 | Veise-, lamba-, sea- ja kodulinnuliha | 0,050 | Välja arvatud rups. |
| 3.2.13.2 | Hobuseliha | 0,20 | Välja arvatud rups. |
| 3.2.13.3 | Veise-, lamba-, sea-, kodulinnu- ja hobusemaks | 0,50 | |
| 3.2.13.4 | Veise-, lamba-, sea-, kodulinnu- ja hobuseneer | 1,0 | |
| 3.2.14 | Kalandustooted (2) ja karbid (2) | | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes. |
| 3.2.14.1 | Kala lihaskude, välja arvatud punktides 3.2.14.2, 3.2.14.3 ja 3.2.14.4 loetletud liiki kalade lihaskude | 0,050 | Tervikuna söömiseks ettenähtud kalade puhul kohaldatakse piirnormi terve kala suhtes.
  Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoidu suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2. |
| 3.2.14.2 | Järgmiste kalade lihaskude:
  makrell (Scomber spp.)
  tuunid (Thunnus spp., Katsuwonus pelamis, Euthynnus spp.)
  lõuna-aafrika sintsüoptermudil (Sicyopterus lagocephalus) | 0,10 | Tervikuna söömiseks ettenähtud kalade puhul kohaldatakse piirnormi terve kala suhtes.
  Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoidu suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2. |
| 3.2.14.3 | Makrelltuunide (Auxis spp.) lihaskude | 0,15 | Tervikuna söömiseks ettenähtud kalade puhul kohaldatakse piirnormi terve kala suhtes.
  Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoidu suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2. |
| 3.2.14.4 | Järgmiste kalade lihaskude:
  anšoovised (Engraulis spp.)
  mõõkkala (Xiphias gladius)
  sardiin (Sardina pilchardus) | 0,25 | Tervikuna söömiseks ettenähtud kalade puhul kohaldatakse piirnormi terve kala suhtes.
  Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoidu suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2. |
| 3.2.14.5 | Koorikloomad | 0,50 | Piirnormi kohaldatakse jäsemete ja tagakeha lihaskoe suhtes, mis tähendab, et see ei hõlma koorikloomade pearindmikku. Krabi ja krabilaadsete koorikloomade (Brachyura ja Anomura) puhul kohaldatakse piirnormi jäsemete lihaskoe suhtes.
  Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoidu suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2. |
| 3.2.14.6 | Karbid | 1,0 | Pecten maximus’e puhul kohaldatakse piirnormi ainult lähendajalihase ja sugunäärmete suhtes.
  Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoidu suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2. |
| 3.2.14.7 | Peajalgsed | 1,0 | Piirnormi kohaldatakse sisikonnata looma suhtes.
  Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoidu suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2. |
| 3.2.15 | Kakao- ja šokolaaditooted (14) | | |
| 3.2.15.1 | Piimašokolaad, milles kakaokuivaine üldsisaldus on < 30 % | 0,10 | |
| 3.2.15.2 | Šokolaad, milles kakaokuivaine üldsisaldus on < 50 %; piimašokolaad, milles kakaokuivaine üldsisaldus on ≥ 30 % | 0,30 | |
| 3.2.15.3 | Šokolaad, milles kakaokuivaine üldsisaldus on ≥ 50 %; | 0,80 | |
| 3.2.15.4 | Kakaopulber, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või mis on lõpptarbija jaoks turule viidava magustatud kakaopulbri või šokolaadipulbri (šokolaadijoogi) koostisosa | 0,60 | |
| 3.2.16 | Sool | 0,50 | |
| 3.2.17 | Imiku piimasegud, jätkupiimasegud ning meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud imiku- ja väikelastetoit (3) ning väikelaste joogisegud (4) | | Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes. |
| 3.2.17.1 | viiakse turule pulbrina ja on valmistatud lehmapiimavalkudest või lehmapiimavalkude hüdrolüsaatidest | 0,010 | |
| 3.2.17.2 | viiakse turule vedelikuna ja on valmistatud lehmapiimavalkudest või lehmapiimavalkude hüdrolüsaatidest | 0,005 | |
| 3.2.17.3 | viiakse turule pulbrina ja on valmistatud kas ainult sojavalgu isolaatidest või nende ja lehmapiimavalkude segust | 0,020 | |
| 3.2.17.4 | viiakse turule vedelikuna ja on valmistatud kas ainult sojavalgu isolaatidest või nende ja lehmapiimavalkude segust | 0,010 | |
| 3.2.18 | Väikelaste joogisegud (4) | | Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes. |
| 3.2.18.1 | viiakse turule pulbrina ja on valmistatud kas ainult taimevalgu isolaatidest (välja arvatud sojavalgu isolaatidest) või nende ja lehmapiimavalkude segust | 0,020 | |
| 3.2.18.2 | viiakse turule vedelikuna ja on valmistatud kas ainult taimevalgu isolaatidest (välja arvatud sojavalgu isolaatidest) või nende ja lehmapiimavalkude segust | 0,010 | |
| 3.2.19 | Imikutele ja väikelastele ettenähtud joogid, mis on sellisena märgistatud ja mis viiakse sellisena turule, välja arvatud tooted, mis on loetletud punktides 3.2.17 ja 3.2.18 | | |
| 3.2.19.1 | viiakse turule vedelikena või valmistamiseks vastavalt tootja juhistele | 0,020 | Kaasa arvatud puuvilja- ja marjamahlad.
  Piirnormi kohaldatakse kasutusvalmis toodete suhtes. |
| 3.2.20 | Imikutoit ning teraviljapõhine töödeldud imiku- ja väikelastetoit (3) | 0,040 | Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes. |
| 3.2.21 | Toidulisandid | | |
| 3.2.21.1 | Toidulisandid, välja arvatud punktis 3.2.21.2 loetletud tooted | 1,0 | |
| 3.2.21.2 | Toidulisandid, mis koosnevad vähemalt 80 % ulatuses kuivatatud merevetikatest, merevetikatest saadud toodetest või kuivatatud karpidest (2) | 3,0 | |

3.2

Kaadmium

Piirnorm (mg/kg)

Märkused

3.2.1

Puuvili ja marjad ning pähklid

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist.

3.2.1.1

Puuvili ja marjad, välja arvatud punktides 3.2.1.2, 3.2.1.3 ja 3.2.1.4 loetletud tooted

0,050

3.2.1.2

Tsitrusviljad, õunviljad, luuviljad, lauaoliivid, kiivid, banaanid, mangod, papaiad ja ananassid

0,020

3.2.1.3

Marjad ja väikesed puuviljad, välja arvatud punktis 3.2.1.4 loetletud tooted

0,030

3.2.1.4

Vaarikad

0,040

3.2.1.5

Pähklid

Piirnorme ei kohaldata purustamiseks ja õli rafineerimiseks ettenähtud pähklite suhtes, tingimusel et selliste pressitud pähklite jääke ei viida turule toiduna. Kui selliste pressitud pähklite jäägid viiakse turule toiduna, kohaldatakse piirnorme, võttes arvesse artikli 3 lõikeid 1 ja 2.

3.2.1.5.1

Pähklid, välja arvatud punktis 3.2.1.5.2 loetletud tooted

0,20

3.2.1.5.2

Piiniapähklid

0,30

3.2.2

Juur- ja mugulköögivili

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist.

3.2.2.1

Juur- ja mugulköögivili, välja arvatud punktides 3.2.2.2, 3.2.2.3, 3.2.2.4, 3.2.2.5 ja 3.2.2.6 loetletud tooted

0,10

Kartuli puhul kohaldatakse piirnormi kooritud kartuli suhtes.

3.2.2.2

Söögipeet

0,060

3.2.2.3

Juurseller

0,15

3.2.2.4

Mädarõigas, aed-moorputk, aed-piimjuur

0,20

3.2.2.5

Redis

0,020

3.2.2.6

Troopiline juur- ja mugulköögivili, juurpetersell, naeris

0,050

3.2.3

Sibulköögivili

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist.

3.2.3.1

Sibulköögivili, välja arvatud punktis 3.2.3.2 loetletud tooted

0,030

3.2.3.2

Küüslauk

0,050

3.2.4

Viliköögivili

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist.

3.2.4.1

Viliköögivili, välja arvatud punktis 3.2.4.2 loetletud tooted

0,020

3.2.4.2

Baklažaanid

0,030

3.2.5

Kapsasköögivili

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist.

3.2.5.1

Kapsasköögivili, välja arvatud punktis 3.2.5.2 loetletud tooted

0,040

3.2.5.2

Lehtkapsad

0,10

3.2.6

Lehtköögivili ja maitsetaimed

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist.

3.2.6.1

Lehtköögivili, välja arvatud punktis 3.2.6.2 loetletud tooted

0,10

3.2.6.2

Spinat ja muu samalaadne (lehed), sinepivõrsed ja värsked maitsetaimed

0,20

3.2.7

Kaunvili

0,020

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist.

3.2.8

Varsköögivili

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist.

3.2.8.1

Varsköögivili, välja arvatud punktides 3.2.8.2 ja 3.2.8.3 loetletud tooted

0,030

3.2.8.2

Seller

0,10

3.2.8.3

Porrulauk

0,040

3.2.9

Seened

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist.

3.2.9.1

Kultuurseened, välja arvatud punktis 3.2.9.2 loetletud tooted

0,050

3.2.9.2

Austerservikud (Pleurotus ostreatus)

Šiitake-seened (Lentinula edodes)

0,15

3.2.9.3

Metsaseened

0,50

3.2.10

Kuivatatud kaunvili ja kaunviljavalgud

3.2.10.1

Kuivatatud kaunvili, välja arvatud punktis 3.2.10.2 loetletud tooted

0,040

3.2.10.2

Kaunviljavalgud

0,10

3.2.11

Õliseemned

Piirnorme ei kohaldata purustamiseks ja õli rafineerimiseks ettenähtud õliseemnete suhtes, tingimusel et selliste pressitud õliseemnete jääke ei viida turule toiduna. Kui selliste pressitud õliseemnete jäägid viiakse turule toiduna, kohaldatakse piirnorme, võttes arvesse artikli 3 lõikeid 1 ja 2.

3.2.11.1

Õliseemned, välja arvatud punktides 3.2.11.2, 3.2.11.3, 3.2.11.4, 3.2.11.5 ja 3.2.11.6 loetletud tooted

0,10

3.2.11.2

Rapsiseemned

0,15

3.2.11.3

Maapähklid ja sojaoad

0,20

3.2.11.4

Sinepiseemned

0,30

3.2.11.5

Linaseemned ja päevalilleseemned

0,50

3.2.11.6

Unimagunaseemned

1,20

3.2.12

Teravili

Piirnorme ei kohaldata teravilja suhtes, mida kasutatakse õlle või destillaatide tootmiseks, tingimusel et selliseid teraviljajääke ei viida turule toiduna. Kui sellised teraviljajäägid viiakse turule toiduna, kohaldatakse piirnorme, võttes arvesse artikli 3 lõikeid 1 ja 2.

3.2.12.1

Teravili, välja arvatud punktides 3.2.12.2, 3.2.12.3, 3.2.12.4 ja 3.2.12.5 loetletud tooted

0,10

3.2.12.2

Oder ja rukis

0,050

3.2.12.3

Riis, kinoa, nisukliid ja nisugluteen

0,15

3.2.12.4

Kõva nisu (Triticum durum)

0,18

3.2.12.5

Nisuidud

0,20

3.2.13

Loomsed tooted (2)

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

3.2.13.1

Veise-, lamba-, sea- ja kodulinnuliha

0,050

Välja arvatud rups.

3.2.13.2

Hobuseliha

0,20

Välja arvatud rups.

3.2.13.3

Veise-, lamba-, sea-, kodulinnu- ja hobusemaks

0,50

3.2.13.4

Veise-, lamba-, sea-, kodulinnu- ja hobuseneer

1,0

3.2.14

Kalandustooted (2) ja karbid (2)

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

3.2.14.1

Kala lihaskude, välja arvatud punktides 3.2.14.2, 3.2.14.3 ja 3.2.14.4 loetletud liiki kalade lihaskude

0,050

Tervikuna söömiseks ettenähtud kalade puhul kohaldatakse piirnormi terve kala suhtes.

Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoidu suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2.

3.2.14.2

Järgmiste kalade lihaskude:

makrell (Scomber spp.)

tuunid (Thunnus spp., Katsuwonus pelamis, Euthynnus spp.)

lõuna-aafrika sintsüoptermudil (Sicyopterus lagocephalus)

0,10

Tervikuna söömiseks ettenähtud kalade puhul kohaldatakse piirnormi terve kala suhtes.

Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoidu suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2.

3.2.14.3

Makrelltuunide (Auxis spp.) lihaskude

0,15

Tervikuna söömiseks ettenähtud kalade puhul kohaldatakse piirnormi terve kala suhtes.

Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoidu suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2.

3.2.14.4

Järgmiste kalade lihaskude:

anšoovised (Engraulis spp.)

mõõkkala (Xiphias gladius)

sardiin (Sardina pilchardus)

0,25

Tervikuna söömiseks ettenähtud kalade puhul kohaldatakse piirnormi terve kala suhtes.

Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoidu suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2.

3.2.14.5

Koorikloomad

0,50

Piirnormi kohaldatakse jäsemete ja tagakeha lihaskoe suhtes, mis tähendab, et see ei hõlma koorikloomade pearindmikku. Krabi ja krabilaadsete koorikloomade (Brachyura ja Anomura) puhul kohaldatakse piirnormi jäsemete lihaskoe suhtes.

Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoidu suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2.

3.2.14.6

Karbid

1,0

Pecten maximus’e puhul kohaldatakse piirnormi ainult lähendajalihase ja sugunäärmete suhtes.

Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoidu suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2.

3.2.14.7

Peajalgsed

1,0

Piirnormi kohaldatakse sisikonnata looma suhtes.

Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoidu suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2.

3.2.15

Kakao- ja šokolaaditooted (14)

3.2.15.1

Piimašokolaad, milles kakaokuivaine üldsisaldus on < 30 %

0,10

3.2.15.2

Šokolaad, milles kakaokuivaine üldsisaldus on < 50 %; piimašokolaad, milles kakaokuivaine üldsisaldus on ≥ 30 %

0,30

3.2.15.3

Šokolaad, milles kakaokuivaine üldsisaldus on ≥ 50 %;

0,80

3.2.15.4

Kakaopulber, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või mis on lõpptarbija jaoks turule viidava magustatud kakaopulbri või šokolaadipulbri (šokolaadijoogi) koostisosa

0,60

3.2.16

Sool

0,50

3.2.17

Imiku piimasegud, jätkupiimasegud ning meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud imiku- ja väikelastetoit (3) ning väikelaste joogisegud (4)

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes.

3.2.17.1

viiakse turule pulbrina ja on valmistatud lehmapiimavalkudest või lehmapiimavalkude hüdrolüsaatidest

0,010

3.2.17.2

viiakse turule vedelikuna ja on valmistatud lehmapiimavalkudest või lehmapiimavalkude hüdrolüsaatidest

0,005

3.2.17.3

viiakse turule pulbrina ja on valmistatud kas ainult sojavalgu isolaatidest või nende ja lehmapiimavalkude segust

0,020

3.2.17.4

viiakse turule vedelikuna ja on valmistatud kas ainult sojavalgu isolaatidest või nende ja lehmapiimavalkude segust

0,010

3.2.18

Väikelaste joogisegud (4)

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes.

3.2.18.1

viiakse turule pulbrina ja on valmistatud kas ainult taimevalgu isolaatidest (välja arvatud sojavalgu isolaatidest) või nende ja lehmapiimavalkude segust

0,020

3.2.18.2

viiakse turule vedelikuna ja on valmistatud kas ainult taimevalgu isolaatidest (välja arvatud sojavalgu isolaatidest) või nende ja lehmapiimavalkude segust

0,010

3.2.19

Imikutele ja väikelastele ettenähtud joogid, mis on sellisena märgistatud ja mis viiakse sellisena turule, välja arvatud tooted, mis on loetletud punktides 3.2.17 ja 3.2.18

3.2.19.1

viiakse turule vedelikena või valmistamiseks vastavalt tootja juhistele

0,020

Kaasa arvatud puuvilja- ja marjamahlad.

Piirnormi kohaldatakse kasutusvalmis toodete suhtes.

3.2.20

Imikutoit ning teraviljapõhine töödeldud imiku- ja väikelastetoit (3)

0,040

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes.

3.2.21

Toidulisandid

3.2.21.1

Toidulisandid, välja arvatud punktis 3.2.21.2 loetletud tooted

1,0

3.2.21.2

Toidulisandid, mis koosnevad vähemalt 80 % ulatuses kuivatatud merevetikatest, merevetikatest saadud toodetest või kuivatatud karpidest (2)

3,0

| 3.3 | Elavhõbe | Piirnorm (mg/kg) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 3.3.1 | Kalandustooted (2) ja karbid (2) | | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  Tervikuna söömiseks ettenähtud kalade puhul kohaldatakse piirnormi terve kala suhtes.
  Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoidu suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2. |
| 3.3.1.1 | Koorikloomad, molluskid ja kala lihaskude, välja arvatud punktides 3.3.1.2 ja 3.3.1.3 loetletud liiki kalade lihaskude | 0,50 | Koorikloomade puhul kohaldatakse piirnormi jäsemete ja tagakeha lihaskoe suhtes, mis tähendab, et see ei hõlma koorikloomade pearindmikku. Krabi ja krabilaadsete koorikloomade (Brachyura ja Anomura) puhul kohaldatakse piirnormi jäsemete lihaskoe suhtes.

  Pecten maximus’e puhul kohaldatakse piirnormi ainult lähendajalihase ja sugunäärmete suhtes. |
| 3.3.1.2 | Järgmiste kalade lihaskude:
  hispaania besuugo (Pagellus acarne)
  must süsisaba (Aphanopus carbo)
  mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo)
  atlandi pelamiid (Sarda sarda)
  punane besuugo (Pagellus erythrinus)
  eskolaar (Lepidocybium flavobrunneum)
  hiidlestad (Hippoglossus spp.)
  aafrika kongrio (Genypterus capensis)
  marliinid (Makaira spp.)
  kenakammeljad (Lepidorhombus spp.)
  rasvakala (Ruvettus pretiosus)
  oranž karekala (Hopolostethus atlanticus)
  lõunakongrio (Genypterus blacodes)
  haugid (Esox spp.)
  vöötideta pelamiid (Orcynopsis unicolor)
  tursikud (Trisopterus spp.)
  harilik meripoisur (Mullus barbatus barbatus)
  kalju-tömppeakala (Coryphanoides rupestris)
  purikalad (Istiophorus spp.)
  harilik lintuim (Lepidopus caudatus)
  gempüül (Gempylus serpens)
  tuurad (Acipenser spp.)
  vööt-meripoisur (Mullus surmuletus)
  tuunid (Thunnus spp., Euthynnus spp., Katsuwonus pelamis)
  haid (kõik liigid)
  mõõkkala (Xiphias gladius) | 1,0 | |
| 3.3.1.3 | Peajalgsed
  Meriteod
  Järgmiste kalade lihaskude:
  anšoovised (Engraulis spp.)
  vaikse ookeani mintai (Theragra chalcogramma)
  atlandi tursk (Gadus morhua)
  atlandi heeringas (Clupea harengus)
  hiina merikeel (Pangasius bocourti)
  karplased (Cyprinidae sugukonda kuuluvad liigid)
  harilik soomuslest (Limanda limanda)
  makrellid (Scomber spp.)
  lest (Platichthys flesus)
  atlandi merilest (Pleuronectes platessa)
  kilu (Sprattus sprattus)
  mekongi suur hõbesäga (Pangasianodon gigas)
  euroopa süsikas (Pollachius pollachius)
  põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens)
  lõhed ja forellid (liigid Salmo ja Oncorhynchus, v.a Salmo trutta)
  sardiinid (Dussumieria spp., Sardina spp., Sardinella spp. ja Sardinops spp.)
  harilik merikeel (Solea Solea)
  merihunt (Pangasianodon hypopthalmus)
  merlang (Merlangius merlangus) | 0,30 | Peajalgsete puhul kohaldatakse piirnormi sisikonnata looma suhtes. |
| 3.3.2 | Toidulisandid | 0,10 | |
| 3.3.3 | Sool | 0,10 | |

3.3

Elavhõbe

Piirnorm (mg/kg)

Märkused

3.3.1

Kalandustooted (2) ja karbid (2)

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

Tervikuna söömiseks ettenähtud kalade puhul kohaldatakse piirnormi terve kala suhtes.

Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoidu suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2.

3.3.1.1

Koorikloomad, molluskid ja kala lihaskude, välja arvatud punktides 3.3.1.2 ja 3.3.1.3 loetletud liiki kalade lihaskude

0,50

Koorikloomade puhul kohaldatakse piirnormi jäsemete ja tagakeha lihaskoe suhtes, mis tähendab, et see ei hõlma koorikloomade pearindmikku. Krabi ja krabilaadsete koorikloomade (Brachyura ja Anomura) puhul kohaldatakse piirnormi jäsemete lihaskoe suhtes.

Pecten maximus’e puhul kohaldatakse piirnormi ainult lähendajalihase ja sugunäärmete suhtes.

3.3.1.2

Järgmiste kalade lihaskude:

hispaania besuugo (Pagellus acarne)

must süsisaba (Aphanopus carbo)

mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo)

atlandi pelamiid (Sarda sarda)

punane besuugo (Pagellus erythrinus)

eskolaar (Lepidocybium flavobrunneum)

hiidlestad (Hippoglossus spp.)

aafrika kongrio (Genypterus capensis)

marliinid (Makaira spp.)

kenakammeljad (Lepidorhombus spp.)

rasvakala (Ruvettus pretiosus)

oranž karekala (Hopolostethus atlanticus)

lõunakongrio (Genypterus blacodes)

haugid (Esox spp.)

vöötideta pelamiid (Orcynopsis unicolor)

tursikud (Trisopterus spp.)

harilik meripoisur (Mullus barbatus barbatus)

kalju-tömppeakala (Coryphanoides rupestris)

purikalad (Istiophorus spp.)

harilik lintuim (Lepidopus caudatus)

gempüül (Gempylus serpens)

tuurad (Acipenser spp.)

vööt-meripoisur (Mullus surmuletus)

tuunid (Thunnus spp., Euthynnus spp., Katsuwonus pelamis)

haid (kõik liigid)

mõõkkala (Xiphias gladius)

1,0

3.3.1.3

Peajalgsed

Meriteod

Järgmiste kalade lihaskude:

anšoovised (Engraulis spp.)

vaikse ookeani mintai (Theragra chalcogramma)

atlandi tursk (Gadus morhua)

atlandi heeringas (Clupea harengus)

hiina merikeel (Pangasius bocourti)

karplased (Cyprinidae sugukonda kuuluvad liigid)

harilik soomuslest (Limanda limanda)

makrellid (Scomber spp.)

lest (Platichthys flesus)

atlandi merilest (Pleuronectes platessa)

kilu (Sprattus sprattus)

mekongi suur hõbesäga (Pangasianodon gigas)

euroopa süsikas (Pollachius pollachius)

põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens)

lõhed ja forellid (liigid Salmo ja Oncorhynchus, v.a Salmo trutta)

sardiinid (Dussumieria spp., Sardina spp., Sardinella spp. ja Sardinops spp.)

harilik merikeel (Solea Solea)

merihunt (Pangasianodon hypopthalmus)

merlang (Merlangius merlangus)

0,30

Peajalgsete puhul kohaldatakse piirnormi sisikonnata looma suhtes.

3.3.2

Toidulisandid

0,10

3.3.3

Sool

0,10

| 3.4 | Arseen | Piirnorm (mg/kg) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Anorgaaniline arseen (As(III) ja As(V) summa) | Anorgaanilise arseeni piirnormi kohaldatakse punktides 3.4.1–3.4.4 loetletud toodete suhtes. |
| 3.4.1 | Teravili ja teraviljapõhised tooted | | Riis, kooritud riis, kroovitud riis ja aurutatud riis vastavalt codex alimentarius’e standardi 198-1995 määratlusele. |
| 3.4.1.1 | Aurutamata kroovitud riis (poleeritud või valge riis) | 0,15 | |
| 3.4.1.2 | Aurutatud riis ja kooritud riis | 0,25 | |
| 3.4.1.3 | Riisijahu | 0,25 | |
| 3.4.1.4 | Riisivahvlid, riisipaber, riisiküpsised, riisikoogikesed, riisihelbed ja plaksuriis | 0,30 | |
| 3.4.1.5 | Imiku- ja väikelastetoidu tootmiseks kasutatav riis (3) | 0,10 | |
| 3.4.1.6 | Alkoholivabad riisipõhised joogid | 0,030 | |
| 3.4.2 | Imiku piimasegud, jätkupiimasegud ning meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud imiku- ja väikelastetoit (3) ning väikelaste joogisegud (4) | | Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes. |
| 3.4.2.1 | viiakse turule pulbrina | 0,020 | |
| 3.4.2.2 | viiakse turule vedelikuna | 0,010 | |
| 3.4.3 | Imikutoit (3) | 0,020 | Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes. |
| 3.4.4 | Puuvilja- ja marjamahlad, kontsentraadist saadud puuvilja- ja marjamahlad ning puuvilja- ja marjanektarid (9) | 0,020 | |
| | | Arseeni üldsisaldus | Arseeni üldsisalduse piirnormi kohaldatakse punktis 3.4.5 loetletud toodete suhtes. |
| 3.4.5 | Sool | 0,50 | |

3.4

Arseen

Piirnorm (mg/kg)

Märkused

Anorgaaniline arseen (As(III) ja As(V) summa)

Anorgaanilise arseeni piirnormi kohaldatakse punktides 3.4.1–3.4.4 loetletud toodete suhtes.

3.4.1

Teravili ja teraviljapõhised tooted

Riis, kooritud riis, kroovitud riis ja aurutatud riis vastavalt codex alimentarius’e standardi 198-1995 määratlusele.

3.4.1.1

Aurutamata kroovitud riis (poleeritud või valge riis)

0,15

3.4.1.2

Aurutatud riis ja kooritud riis

0,25

3.4.1.3

Riisijahu

0,25

3.4.1.4

Riisivahvlid, riisipaber, riisiküpsised, riisikoogikesed, riisihelbed ja plaksuriis

0,30

3.4.1.5

Imiku- ja väikelastetoidu tootmiseks kasutatav riis (3)

0,10

3.4.1.6

Alkoholivabad riisipõhised joogid

0,030

3.4.2

Imiku piimasegud, jätkupiimasegud ning meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud imiku- ja väikelastetoit (3) ning väikelaste joogisegud (4)

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes.

3.4.2.1

viiakse turule pulbrina

0,020

3.4.2.2

viiakse turule vedelikuna

0,010

3.4.3

Imikutoit (3)

0,020

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes.

3.4.4

Puuvilja- ja marjamahlad, kontsentraadist saadud puuvilja- ja marjamahlad ning puuvilja- ja marjanektarid (9)

0,020

Arseeni üldsisaldus

Arseeni üldsisalduse piirnormi kohaldatakse punktis 3.4.5 loetletud toodete suhtes.

3.4.5

Sool

0,50

| 3.5 | Tina (anorgaaniline) | Piirnorm (mg/kg) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 3.5.1 | Konservtoit, välja arvatud punktides 3.5.2, 3.5.3, 3.5.4 ja 3.5.5 loetletud tooted | 200 | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes. |
| 3.5.2 | Konservjoogid, välja arvatud punktides 3.5.3, 3.5.4 ja 3.5.5 loetletud tooted | 100 | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  Sealhulgas puuvilja-, marja- ja köögiviljamahlad. |
| 3.5.3 | Konservitud imiku piimasegud, konservitud jätkupiimasegud (3) ja konservitud väikelaste joogisegud (4) | 50 | Välja arvatud konservitud kuivatatud ja pulbrilised tooted.
  Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes. |
| 3.5.4 | Konservitud imikutoit ning konservitud teraviljapõhine töödeldud imiku- ja väikelastetoit (3) | 50 | Välja arvatud konservitud kuivatatud ja pulbrilised tooted.
  Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes. |
| 3.5.5 | Meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud konservitud imiku- ja väikelastetoit (3) | 50 | Välja arvatud konservitud kuivatatud ja pulbrilised tooted.
  Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes. |

3.5

Tina (anorgaaniline)

Piirnorm (mg/kg)

Märkused

3.5.1

Konservtoit, välja arvatud punktides 3.5.2, 3.5.3, 3.5.4 ja 3.5.5 loetletud tooted

200

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

3.5.2

Konservjoogid, välja arvatud punktides 3.5.3, 3.5.4 ja 3.5.5 loetletud tooted

100

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

Sealhulgas puuvilja-, marja- ja köögiviljamahlad.

3.5.3

Konservitud imiku piimasegud, konservitud jätkupiimasegud (3) ja konservitud väikelaste joogisegud (4)

50

Välja arvatud konservitud kuivatatud ja pulbrilised tooted.

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes.

3.5.4

Konservitud imikutoit ning konservitud teraviljapõhine töödeldud imiku- ja väikelastetoit (3)

50

Välja arvatud konservitud kuivatatud ja pulbrilised tooted.

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes.

3.5.5

Meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud konservitud imiku- ja väikelastetoit (3)

50

Välja arvatud konservitud kuivatatud ja pulbrilised tooted.

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes.

| 4 | Halogeenitud püsivad orgaanilised saasteained |
| --- | --- |
| 4.1 | Dioksiinid ja PCBd | Piirnorm | Märkused |
| | | Dioksiinide summa (pg WHO-PCDD/F-TEQ/g) (15) | Dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde summa (pg WHO-PCDD/F-PCB-TEQ/g) (15) | Muude kui dioksiinitaoliste PCBde summa (ng/g) (15) | Muude kui dioksiinitaoliste PCBde – PCB 28, PCB52, PCB101, PCB138, PCB153 ja PCB180 – summa (ICES – 6).
  Piirnormid viitavad sisalduste ülempiiridele, mille arvutamisel on lähtutud eeldusest, et kõigi allpool määramispiiri olevate analoogide sisalduste väärtused võrduvad määramispiiriga. |
| 4.1.1 | Liha ja lihatooted (välja arvatud söödav rups ning punktides 4.1.3 ja 4.1.4 loetletud tooted), (2) mis on saadud | | | | Rasva põhjal väljendatud piirnormi ei kohaldata toidu suhtes, mis sisaldab 2 % rasva. Toidu puhul, mis sisaldab alla 2 % rasva, kohaldatakse sama tootepõhist piirnormi nagu 2 % rasvasisaldusega toidu puhul ning selle arvutamisel võetakse aluseks rasva põhjal arvutatud piirnorm, kasutades järgmist valemit: tootepõhiselt väljendatud piirnorm toidu puhul, mis sisaldab vähem kui 2 % rasva = rasva põhjal väljendatud piirnorm sama toidu puhul × 0,02. |
| 4.1.1.1 | veistelt, lammastelt ja kitsedelt | 2,5  pg rasva grammi kohta | 4,0 pg rasva grammi kohta | 40 ng rasva grammi kohta | |
| 4.1.1.2 | sigadelt | 1,0 pg rasva grammi kohta | 1,25 pg rasva grammi kohta | 40 ng rasva grammi kohta | |
| 4.1.1.3 | kodulindudelt | 1,75 pg rasva grammi kohta | 3,0 pg rasva grammi kohta | 40 ng rasva grammi kohta | |
| 4.1.1.4 | hobustelt | 5,0 pg rasva grammi kohta | 10,0 pg rasva grammi kohta | – | |
| 4.1.1.5 | küülikutelt | 1,0 pg rasva grammi kohta | 1,5 pg rasva grammi kohta | – | |
| 4.1.1.6 | metssigadelt (Sus scrofa) | 5,0 pg rasva grammi kohta | 10,0 pg rasva grammi kohta | – | |
| 4.1.1.7 | uluklindudelt | 2,0 pg rasva grammi kohta | 4,0 pg rasva grammi kohta | – | |
| 4.1.1.8 | hirvedelt | 3,0 pg rasva grammi kohta | 7,5 pg rasva grammi kohta | – | |
| 4.1.2 | Maks ja maksatooted, mis on saadud | | | | |
| 4.1.2.1 | veistelt ja kitsedelt, sigadelt, kodulindudelt ja hobustelt | 0,30 pg märgkaalu grammi kohta | 0,50 pg märgkaalu grammi kohta | 3,0 ng märgkaalu grammi kohta | |
| 4.1.2.2 | lammastelt | 1,25 pg märgkaalu grammi kohta | 2,00 pg märgkaalu grammi kohta | 3,0 ng märgkaalu grammi kohta | |
| 4.1.2.3 | uluklindudelt | 2,5 pg märgkaalu grammi kohta | 5,0 pg märgkaalu grammi kohta | – | |
| 4.1.3 | Rasv, mis on saadud | | | | |
| 4.1.3.1 | veistelt ja lammastelt | 2,5 pg rasva grammi kohta | 4,0 pg rasva grammi kohta | 40 ng rasva grammi kohta | |
| 4.1.3.2 | sigadelt | 1,0 pg rasva grammi kohta | 1,25 pg rasva grammi kohta | 40 ng rasva grammi kohta | |
| 4.1.3.3 | kodulindudelt | 1,75 pg rasva grammi kohta | 3,0 pg rasva grammi kohta | 40 ng rasva grammi kohta | |
| 4.1.4 | Segatud loomarasv | 1,5 pg rasva grammi kohta | 2,50 pg rasva grammi kohta | 40 ng rasva grammi kohta | |
| 4.1.5 | Kalandustooted (2) ja karbid, (2) välja arvatud punktides 4.1.6, 4.1.7, 4.1.8, 4.1.9 ja 4.1.10 loetletud tooted | 3,5 pg märgkaalu grammi kohta | 6,5 pg märgkaalu grammi kohta | 75 ng märgkaalu grammi kohta | Kalade puhul kohaldatakse piirnormi kala lihaskoe suhtes.
  Tervikuna söömiseks ettenähtud kalade puhul kohaldatakse piirnormi terve kala suhtes.
  Koorikloomade puhul kohaldatakse piirnormi jäsemete ja tagakeha lihaskoe suhtes, mis tähendab, et see ei hõlma koorikloomade pearindmikku. |
| 4.1.6 | Loodusest püütud mageveekala lihaskude ja sellest saadud tooted | 3,5 pg märgkaalu grammi kohta | 6,5 pg märgkaalu grammi kohta | 125 ng märgkaalu grammi kohta | Välja arvatud mageveekogudest püütud siirdekalad ja nendest saadud tooted
  Tervikuna söömiseks ettenähtud kalade puhul kohaldatakse piirnormi terve kala suhtes. |
| 4.1.7 | Loodusest püütud hariliku ogahai (Squalus acanthias) lihaskude ja sellest saadud tooted | 3,5 pg märgkaalu grammi kohta | 6,5 pg märgkaalu grammi kohta | 200 ng märgkaalu grammi kohta | |
| 4.1.8 | Loodusest püütud angerja (Anguilla anguilla) lihaskude ja sellest saadud tooted | 3,5 pg märgkaalu grammi kohta | 10,0 pg märgkaalu grammi kohta | 300 ng märgkaalu grammi kohta | |
| 4.1.9 | Kalamaks ja sellest saadud tooted, välja arvatud punktis 4.1.10 loetletud tooted | – | 20,0 pg märgkaalu grammi kohta | 200 ng märgkaalu grammi kohta | Kalamaksakonservi puhul kohaldatakse piirnormi kogu söödava osa kohta konservi sisust. |
| 4.1.10 | Merelist päritolu õli (kalaõli, kalamaksaõli ja lõpptarbija jaoks turule viidav muude mereorganismide õli) | 1,75 pg rasva grammi kohta | 6,0 pg rasva grammi kohta | 200 ng rasva grammi kohta | |
| 4.1.11 | Toorpiim (2) ja piimatooted (2) | 2,0 pg rasva grammi kohta | 4,0 pg rasva grammi kohta | 40 ng rasva grammi kohta | Sealhulgas piimarasv.
  Rasva põhjal väljendatud piirnormi ei kohaldata toiduainete suhtes, mis sisaldavad alla 2 % rasva. Toidu puhul, mis sisaldab alla 2 % rasva, kohaldatakse sama tootepõhist piirnormi nagu 2 % rasvasisaldusega toidu puhul ning selle arvutamisel võetakse aluseks rasva põhjal arvutatud piirnorm, kasutades järgmist valemit: tootepõhiselt väljendatud piirnorm toidu puhul, mis sisaldab vähem kui 2 % rasva = rasva põhjal väljendatud piirnorm sama toidu puhul × 0,02. |
| 4.1.12 | Munad ja munatooted, v.a hanemunad (2) | 2,5 pg rasva grammi kohta | 5,0 pg rasva grammi kohta | 40 ng rasva grammi kohta | Rasva põhjal väljendatud piirnormi ei kohaldata toiduainete suhtes, mis sisaldavad alla 2 % rasva. Toidu puhul, mis sisaldab alla 2 % rasva, kohaldatakse sama tootepõhist piirnormi nagu 2 % rasvasisaldusega toidu puhul ning selle arvutamisel võetakse aluseks rasva põhjal arvutatud piirnorm, kasutades järgmist valemit: tootepõhiselt väljendatud piirnorm toidu puhul, mis sisaldab vähem kui 2 % rasva = rasva põhjal väljendatud piirnorm sama toidu puhul × 0,02. |
| 4.1.13 | Taimeõli ja -rasv | 0,75 pg rasva grammi kohta | 1,25 pg rasva grammi kohta | 40 ng rasva grammi kohta | |
| 4.1.14 | Imiku- ja väikelastetoit (3) | 0,1 pg märgkaalu grammi kohta | 0,2 pg märgkaalu grammi kohta | 1,0 ng märgkaalu grammi kohta | Piirnormi kohaldatakse kasutusvalmis toodete suhtes (viiakse turule sellisena või on tootja juhiste kohaselt valmistatud). |

4

Halogeenitud püsivad orgaanilised saasteained

4.1

Dioksiinid ja PCBd

Piirnorm

Märkused

Dioksiinide summa (pg WHO-PCDD/F-TEQ/g) (15)

Dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde summa (pg WHO-PCDD/F-PCB-TEQ/g) (15)

Muude kui dioksiinitaoliste PCBde summa (ng/g) (15)

Muude kui dioksiinitaoliste PCBde – PCB 28, PCB52, PCB101, PCB138, PCB153 ja PCB180 – summa (ICES – 6).

Piirnormid viitavad sisalduste ülempiiridele, mille arvutamisel on lähtutud eeldusest, et kõigi allpool määramispiiri olevate analoogide sisalduste väärtused võrduvad määramispiiriga.

4.1.1

Liha ja lihatooted (välja arvatud söödav rups ning punktides 4.1.3 ja 4.1.4 loetletud tooted), (2) mis on saadud

Rasva põhjal väljendatud piirnormi ei kohaldata toidu suhtes, mis sisaldab 2 % rasva. Toidu puhul, mis sisaldab alla 2 % rasva, kohaldatakse sama tootepõhist piirnormi nagu 2 % rasvasisaldusega toidu puhul ning selle arvutamisel võetakse aluseks rasva põhjal arvutatud piirnorm, kasutades järgmist valemit: tootepõhiselt väljendatud piirnorm toidu puhul, mis sisaldab vähem kui 2 % rasva = rasva põhjal väljendatud piirnorm sama toidu puhul × 0,02.

4.1.1.1

veistelt, lammastelt ja kitsedelt

2,5  pg rasva grammi kohta

4,0 pg rasva grammi kohta

40 ng rasva grammi kohta

4.1.1.2

sigadelt

1,0 pg rasva grammi kohta

1,25 pg rasva grammi kohta

40 ng rasva grammi kohta

4.1.1.3

kodulindudelt

1,75 pg rasva grammi kohta

3,0 pg rasva grammi kohta

40 ng rasva grammi kohta

4.1.1.4

hobustelt

5,0 pg rasva grammi kohta

10,0 pg rasva grammi kohta

–

4.1.1.5

küülikutelt

1,0 pg rasva grammi kohta

1,5 pg rasva grammi kohta

–

4.1.1.6

metssigadelt (Sus scrofa)

5,0 pg rasva grammi kohta

10,0 pg rasva grammi kohta

–

4.1.1.7

uluklindudelt

2,0 pg rasva grammi kohta

4,0 pg rasva grammi kohta

–

4.1.1.8

hirvedelt

3,0 pg rasva grammi kohta

7,5 pg rasva grammi kohta

–

4.1.2

Maks ja maksatooted, mis on saadud

4.1.2.1

veistelt ja kitsedelt, sigadelt, kodulindudelt ja hobustelt

0,30 pg märgkaalu grammi kohta

0,50 pg märgkaalu grammi kohta

3,0 ng märgkaalu grammi kohta

4.1.2.2

lammastelt

1,25 pg märgkaalu grammi kohta

2,00 pg märgkaalu grammi kohta

3,0 ng märgkaalu grammi kohta

4.1.2.3

uluklindudelt

2,5 pg märgkaalu grammi kohta

5,0 pg märgkaalu grammi kohta

–

4.1.3

Rasv, mis on saadud

4.1.3.1

veistelt ja lammastelt

2,5 pg rasva grammi kohta

4,0 pg rasva grammi kohta

40 ng rasva grammi kohta

4.1.3.2

sigadelt

1,0 pg rasva grammi kohta

1,25 pg rasva grammi kohta

40 ng rasva grammi kohta

4.1.3.3

kodulindudelt

1,75 pg rasva grammi kohta

3,0 pg rasva grammi kohta

40 ng rasva grammi kohta

4.1.4

Segatud loomarasv

1,5 pg rasva grammi kohta

2,50 pg rasva grammi kohta

40 ng rasva grammi kohta

4.1.5

Kalandustooted (2) ja karbid, (2) välja arvatud punktides 4.1.6, 4.1.7, 4.1.8, 4.1.9 ja 4.1.10 loetletud tooted

3,5 pg märgkaalu grammi kohta

6,5 pg märgkaalu grammi kohta

75 ng märgkaalu grammi kohta

Kalade puhul kohaldatakse piirnormi kala lihaskoe suhtes.

Tervikuna söömiseks ettenähtud kalade puhul kohaldatakse piirnormi terve kala suhtes.

Koorikloomade puhul kohaldatakse piirnormi jäsemete ja tagakeha lihaskoe suhtes, mis tähendab, et see ei hõlma koorikloomade pearindmikku.

4.1.6

Loodusest püütud mageveekala lihaskude ja sellest saadud tooted

3,5 pg märgkaalu grammi kohta

6,5 pg märgkaalu grammi kohta

125 ng märgkaalu grammi kohta

Välja arvatud mageveekogudest püütud siirdekalad ja nendest saadud tooted

Tervikuna söömiseks ettenähtud kalade puhul kohaldatakse piirnormi terve kala suhtes.

4.1.7

Loodusest püütud hariliku ogahai (Squalus acanthias) lihaskude ja sellest saadud tooted

3,5 pg märgkaalu grammi kohta

6,5 pg märgkaalu grammi kohta

200 ng märgkaalu grammi kohta

4.1.8

Loodusest püütud angerja (Anguilla anguilla) lihaskude ja sellest saadud tooted

3,5 pg märgkaalu grammi kohta

10,0 pg märgkaalu grammi kohta

300 ng märgkaalu grammi kohta

4.1.9

Kalamaks ja sellest saadud tooted, välja arvatud punktis 4.1.10 loetletud tooted

–

20,0 pg märgkaalu grammi kohta

200 ng märgkaalu grammi kohta

Kalamaksakonservi puhul kohaldatakse piirnormi kogu söödava osa kohta konservi sisust.

4.1.10

Merelist päritolu õli (kalaõli, kalamaksaõli ja lõpptarbija jaoks turule viidav muude mereorganismide õli)

1,75 pg rasva grammi kohta

6,0 pg rasva grammi kohta

200 ng rasva grammi kohta

4.1.11

Toorpiim (2) ja piimatooted (2)

2,0 pg rasva grammi kohta

4,0 pg rasva grammi kohta

40 ng rasva grammi kohta

Sealhulgas piimarasv.

Rasva põhjal väljendatud piirnormi ei kohaldata toiduainete suhtes, mis sisaldavad alla 2 % rasva. Toidu puhul, mis sisaldab alla 2 % rasva, kohaldatakse sama tootepõhist piirnormi nagu 2 % rasvasisaldusega toidu puhul ning selle arvutamisel võetakse aluseks rasva põhjal arvutatud piirnorm, kasutades järgmist valemit: tootepõhiselt väljendatud piirnorm toidu puhul, mis sisaldab vähem kui 2 % rasva = rasva põhjal väljendatud piirnorm sama toidu puhul × 0,02.

4.1.12

Munad ja munatooted, v.a hanemunad (2)

2,5 pg rasva grammi kohta

5,0 pg rasva grammi kohta

40 ng rasva grammi kohta

Rasva põhjal väljendatud piirnormi ei kohaldata toiduainete suhtes, mis sisaldavad alla 2 % rasva. Toidu puhul, mis sisaldab alla 2 % rasva, kohaldatakse sama tootepõhist piirnormi nagu 2 % rasvasisaldusega toidu puhul ning selle arvutamisel võetakse aluseks rasva põhjal arvutatud piirnorm, kasutades järgmist valemit: tootepõhiselt väljendatud piirnorm toidu puhul, mis sisaldab vähem kui 2 % rasva = rasva põhjal väljendatud piirnorm sama toidu puhul × 0,02.

4.1.13

Taimeõli ja -rasv

0,75 pg rasva grammi kohta

1,25 pg rasva grammi kohta

40 ng rasva grammi kohta

4.1.14

Imiku- ja väikelastetoit (3)

0,1 pg märgkaalu grammi kohta

0,2 pg märgkaalu grammi kohta

1,0 ng märgkaalu grammi kohta

Piirnormi kohaldatakse kasutusvalmis toodete suhtes (viiakse turule sellisena või on tootja juhiste kohaselt valmistatud).

| 4.2 | Perfluoritud alküülühendid | Piirnorm (μg/kg) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PFOS | PFOA | PFNA | PFHxS | PFOSi, PFOA, PFNA ja PFHxSi summa | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  PFOS – perfluorooktaansulfoonhape
  PFOA – perfluorooktaanhape
  PFNA – perfluorononaanhape
  PFHxS – perfluoroheksaansulfoonhape
  PFOSi, PFOA, PFNA, PFHxS ja nende summa puhul viitab piirnorm lineaar- ja hargahelaga stereoisomeeride summale, olenemata sellest, kas need on kromatograafiliselt eraldatud või mitte.
  PFOSi, PFOA, PFNA ja PFHxSi summa puhul viitavad piirnormid sisalduste alampiiridele, mille arvutamisel on lähtutud eeldusest, et kõik allpool määramispiiri olevad väärtused võrduvad nulliga. |
| 4.2.1 | Liha ja söödav rups (2) | | | | | | |
| 4.2.1.1 | Veise-, sea- ja koduinnuliha | 0,30 | 0,80 | 0,20 | 0,20 | 1,3 | |
| 4.2.1.2 | Lambaliha | 1,0 | 0,20 | 0,20 | 0,20 | 1,6 | |
| 4.2.1.3 | Veise-, lamba-, sea- ja kodulinnurups | 6,0 | 0,70 | 0,40 | 0,50 | 8,0 | |
| 4.2.1.4 | Ulukiliha, v.a karuliha | 5,0 | 3,5 | 1,5 | 0,60 | 9,0 | |
| 4.2.1.5 | Ulukirups, v.a karurups | 50 | 25 | 45 | 3,0 | 50 | |
| 4.2.2 | Kalandustooted (2) ja karbid (2) | | | | | | Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoidu suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2. |
| 4.2.2.1 | Kalaliha | | | | | | Tervikuna söömiseks ettenähtud kalade puhul kohaldatakse piirnormi terve kala suhtes. |
| 4.2.2.1.1 | Kala lihaskude, välja arvatud punktides 4.2.2.1.2 ja 4.2.2.1.3 loetletud tooted
  Punktides 4.2.2.1.2 ja 4.2.2.1.3 loetletud kala lihaskude, kui see on ette nähtud imiku- ja väikelastetoidu tootmiseks | 2,0 | 0,20 | 0,50 | 0,20 | 2,0 | |
| 4.2.2.1.2 | Järgmiste kalade lihaskude, kui see ei ole ette nähtud imiku- ja väikelastetoidu tootmiseks:
  räim (Clupea harengus membras)
  pelamiidid (perekondade Sarda ja Orcynopsis liigid)
  luts (Lota lota)
  kilu (sprattus sprattus)
  lestad (Platichthys flesus ja Glyptocephalus cynoglossus)
  kefaal (Mugil cephalus)
  stauriid (Trachurus trachurus)
  haugid (Esox spp.)
  merilestad (perekondade Pleuronectes ja Lepidopsetta liigid)
  sardiinid (Sardina spp.)
  huntahvenad (Dicentrarchus spp.)
  sägad (perekondade Silurus ja Pangasius liigid)
  merisutt (Petromyzon marinus)
  linask (Tinca tinca)
  rääbised (Coregonus albula ja Coregonus vandesius)
  mõõksuulane (Phosichthys argenteus)
  looduses elav lõhe ja forell (perekondade Salmo ja Oncorhynchus liigid)
  merihundid (perekonna Anarhichas liigid) | 7,0 | 1,0 | 2,5 | 0,20 | 8,0 | |
| 4.2.2.1.3 | Järgmiste kalade lihaskude, kui see ei ole ette nähtud imiku- ja väikelastetoidu tootmiseks:
  anšoovised (Engraulis spp.)
  harilik pardkala (Barbus barbus)
  latikad (Abramis spp.)
  paaliad (Salvelinus spp.)
  angerjad (Anguilla spp.)
  kohad (Sander spp.)
  harilik ahven (Perca fluviatilis)
  harilik särg (Rutilus rutilus)
  tindid (Osmerus spp.)
  siiad (Coregonus spp., välja arvatud punktis 4.2.2.1.2 loetletud liigid) | 35 | 8,0 | 8,0 | 1,5 | 45 | |
| 4.2.2.2 | Koorikloomad ja karbid | 3,0 | 0,70 | 1,0 | 1,5 | 5,0 | Koorikloomade puhul kohaldatakse piirnormi jäsemete ja tagakeha lihaskoe suhtes, mis tähendab, et see ei hõlma koorikloomade pearindmikku. Krabi ja krabilaadsete koorikloomade (Brachyura ja Anomura) puhul kohaldatakse piirnormi jäsemete lihaskoe suhtes.

  Pecten maximus’e puhul kohaldatakse piirnormi ainult lähendajalihase ja sugunäärmete suhtes.
  Koorikloomakonservi puhul kohaldatakse piirnormi kogu konservi sisu suhtes. Liittoote piirnormi leidmisel kohaldatakse artikli 3 lõike 1 punkti c ja artikli 3 lõiget 2. |
| 4.2.3 | Munad | 1,0 | 0,30 | 0,70 | 0,30 | 1,7 | |

4.2

Perfluoritud alküülühendid

Piirnorm (μg/kg)

Märkused

PFOS

PFOA

PFNA

PFHxS

PFOSi, PFOA, PFNA ja PFHxSi summa

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

PFOS – perfluorooktaansulfoonhape

PFOA – perfluorooktaanhape

PFNA – perfluorononaanhape

PFHxS – perfluoroheksaansulfoonhape

PFOSi, PFOA, PFNA, PFHxS ja nende summa puhul viitab piirnorm lineaar- ja hargahelaga stereoisomeeride summale, olenemata sellest, kas need on kromatograafiliselt eraldatud või mitte.

PFOSi, PFOA, PFNA ja PFHxSi summa puhul viitavad piirnormid sisalduste alampiiridele, mille arvutamisel on lähtutud eeldusest, et kõik allpool määramispiiri olevad väärtused võrduvad nulliga.

4.2.1

Liha ja söödav rups (2)

4.2.1.1

Veise-, sea- ja koduinnuliha

0,30

0,80

0,20

0,20

1,3

4.2.1.2

Lambaliha

1,0

0,20

0,20

0,20

1,6

4.2.1.3

Veise-, lamba-, sea- ja kodulinnurups

6,0

0,70

0,40

0,50

8,0

4.2.1.4

Ulukiliha, v.a karuliha

5,0

3,5

1,5

0,60

9,0

4.2.1.5

Ulukirups, v.a karurups

50

25

45

3,0

50

4.2.2

Kalandustooted (2) ja karbid (2)

Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoidu suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 1 ja 2.

4.2.2.1

Kalaliha

Tervikuna söömiseks ettenähtud kalade puhul kohaldatakse piirnormi terve kala suhtes.

4.2.2.1.1

Kala lihaskude, välja arvatud punktides 4.2.2.1.2 ja 4.2.2.1.3 loetletud tooted

Punktides 4.2.2.1.2 ja 4.2.2.1.3 loetletud kala lihaskude, kui see on ette nähtud imiku- ja väikelastetoidu tootmiseks

2,0

0,20

0,50

0,20

2,0

4.2.2.1.2

Järgmiste kalade lihaskude, kui see ei ole ette nähtud imiku- ja väikelastetoidu tootmiseks:

räim (Clupea harengus membras)

pelamiidid (perekondade Sarda ja Orcynopsis liigid)

luts (Lota lota)

kilu (sprattus sprattus)

lestad (Platichthys flesus ja Glyptocephalus cynoglossus)

kefaal (Mugil cephalus)

stauriid (Trachurus trachurus)

haugid (Esox spp.)

merilestad (perekondade Pleuronectes ja Lepidopsetta liigid)

sardiinid (Sardina spp.)

huntahvenad (Dicentrarchus spp.)

sägad (perekondade Silurus ja Pangasius liigid)

merisutt (Petromyzon marinus)

linask (Tinca tinca)

rääbised (Coregonus albula ja Coregonus vandesius)

mõõksuulane (Phosichthys argenteus)

looduses elav lõhe ja forell (perekondade Salmo ja Oncorhynchus liigid)

merihundid (perekonna Anarhichas liigid)

7,0

1,0

2,5

0,20

8,0

4.2.2.1.3

Järgmiste kalade lihaskude, kui see ei ole ette nähtud imiku- ja väikelastetoidu tootmiseks:

anšoovised (Engraulis spp.)

harilik pardkala (Barbus barbus)

latikad (Abramis spp.)

paaliad (Salvelinus spp.)

angerjad (Anguilla spp.)

kohad (Sander spp.)

harilik ahven (Perca fluviatilis)

harilik särg (Rutilus rutilus)

tindid (Osmerus spp.)

siiad (Coregonus spp., välja arvatud punktis 4.2.2.1.2 loetletud liigid)

35

8,0

8,0

1,5

45

4.2.2.2

Koorikloomad ja karbid

3,0

0,70

1,0

1,5

5,0

Koorikloomade puhul kohaldatakse piirnormi jäsemete ja tagakeha lihaskoe suhtes, mis tähendab, et see ei hõlma koorikloomade pearindmikku. Krabi ja krabilaadsete koorikloomade (Brachyura ja Anomura) puhul kohaldatakse piirnormi jäsemete lihaskoe suhtes.

Pecten maximus’e puhul kohaldatakse piirnormi ainult lähendajalihase ja sugunäärmete suhtes.

Koorikloomakonservi puhul kohaldatakse piirnormi kogu konservi sisu suhtes. Liittoote piirnormi leidmisel kohaldatakse artikli 3 lõike 1 punkti c ja artikli 3 lõiget 2.

4.2.3

Munad

1,0

0,30

0,70

0,30

1,7

| 5 | Töötlemisel tekkivad saasteained |
| --- | --- |
| 5.1 | Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud (PAHid) | Piirnorm (μg/kg) | Märkused |
| | | Benso[a]püreen | Polütsükliliste aromaatsete süsivesinike summa: benso[a]püreen, bens[a]antratseen, benso[b]fluoranteen ja krüseen | Polütsükliliste aromaatsete süsivesinike summa puhul viitavad piirnormid sisalduste alampiiridele, mille arvutamisel on lähtutud eeldusest, et kõigi nelja aine allpool määramispiiri olevate sisalduste väärtused võrduvad nulliga. |
| 5.1.1 | Banaanikrõpsud | 2,0 | 20,0 | |
| 5.1.2 | Taimse toidu pulbrid jookide valmistamiseks, välja arvatud punktides 5.1.4 ja 5.1.5 osutatud tooted | 10,0 | 50,0 | Jookide valmistamise puhul peetakse silmas joogi sisse segatavate peenjahvatatud pulbrite kasutamist.
  Välja arvatud lahustuv kohv. |
| 5.1.3 | Kuivatatud maitsetaimed | 10,0 | 50,0 | Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes. |
| 5.1.4 | Kakaooad ja nendest saadud tooted, välja arvatud punktis 5.1.5 loetletud tooted. | 5,0 μg rasva kg kohta | 30,0 μg rasva kg kohta | Sealhulgas kakaovõi. |
| 5.1.5 | Kakaokiud ja nendest saadud tooted, mis on ette nähtud kasutamiseks toidu koostisosana | 3,0 | 15,0 | Kakaokiud on kakaoubade kestast saadav spetsiifiline kakaotoode, mis sisaldab rohkem polütsüklilisi aromaatseid süsivesinikke kui purustatud kakaoubadest saadavad kakaotooted. Kakaokiud ja nendest saadud tooted on tootmisahela vahesaadused ning neid kasutatakse vähese kalorsuse ja suure kiudainesisaldusega toidu koostisosana. |
| 5.1.6 | Suitsuliha ja suitsulihatooted | 2,0 | 12,0 | |
| 5.1.7 | Suitsutatud kalandustooted, (2) välja arvatud punktis 5.1.8 loetletud tooted | 2,0 | 12,0 | Kalade puhul kohaldatakse piirnormi kala lihaskoe suhtes.
  Tervikuna söömiseks ettenähtud kalade puhul kohaldatakse piirnormi terve kala suhtes.
  Suitsutatud koorikloomade puhul kohaldatakse piirnormi jäsemete ja tagakeha lihaskoe suhtes, mis tähendab, et see ei hõlma koorikloomade pearindmikku. Suitsutatud krabi ja krabilaadsete koorikloomade (Brachyura ja Anomura) puhul kohaldatakse seda jäsemete lihaskoe suhtes. |
| 5.1.8 | Suitsukilu ja konservitud suitsukilu (Sprattus sprattus)
  suitsuräim (Clupea harengus membras) pikkusega ≤ 14 cm ja konservitud suitsuräim pikkusega ≤ 14 cm

  katsuobushi (kuivatatud vööttuun, Katsuwonus pelamis)
  karbid (2) (värsked, jahutatud või külmutatud)
  Kuumtöödeldud liha ja kuumtöödeldud lihatooted, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks | 5,0 | 30,0 | Tervikuna söömiseks ettenähtud kalade puhul kohaldatakse piirnormi terve kala suhtes.
  Liha ja lihatooted, mis on läbinud kuumtöötlemisprotsessi, mille käigus võivad moodustuda PAHid (s.o ainult grillimine ja röstimine).
  Konservtoodete puhul kohaldatakse piirnormi kogu konservi sisu suhtes. Liittoote piirnormi leidmisel kohaldatakse artikli 3 lõike 1 punkti c ja artikli 3 lõiget 2. |
| 5.1.9 | Suitsutatud karbid (2) | 6,0 | 35,0 | |
| 5.1.10 | Kuivatatud vürtsid | 10,0 | 50,0 | Välja arvatud kardemon ja suitsutatud paprika (Capsicum spp.).
  Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes. |
| 5.1.11 | Õli ja rasv, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või mis on ette nähtud kasutamiseks toidu koostisosana | 2,0 | 10,0 | Välja arvatud kakaovõi ja kookospähkliõli.
  Seda piirnormi kohaldatakse taimeõlide suhtes, mida kasutatakse toidulisandite koostisosana. |
| 5.1.12 | Kookospähkliõli, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või mis on ette nähtud kasutamiseks toidu koostisosana | 2,0 | 20,0 | |
| 5.1.13 | Imiku piimasegud, jätkupiimasegud (3) ja väikelaste joogisegud (4) | 1,0 | 1,0 | Piirnormi kohaldatakse kasutusvalmis toodete suhtes (viiakse turule sellisena või on tootja juhiste kohaselt valmistatud). |
| 5.1.14 | Imikutoit ning teraviljapõhine töödeldud imiku- ja väikelastetoit (3) | 1,0 | 1,0 | Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes. |
| 5.1.15 | Meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud imiku- ja väikelastetoit (3) | 1,0 | 1,0 | Piirnormi kohaldatakse kasutusvalmis toodete suhtes (viiakse turule sellisena või on tootja juhiste kohaselt valmistatud). |
| 5.1.16 | Taimi või taimepreparaate sisaldavad toidulisandid (13)
  Taruvaiku, mesilaspiima või spirulinat või nende preparaate sisaldavad toidulisandid | 10,0 | 50,0 | Piirnorme ei kohaldata taimeõli sisaldavate toidulisandite puhul. Toidulisandite koostisosana kasutatavate taimeõlide kohta vt punkti 5.1.11. |

5

Töötlemisel tekkivad saasteained

5.1

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud (PAHid)

Piirnorm (μg/kg)

Märkused

Benso[a]püreen

Polütsükliliste aromaatsete süsivesinike summa: benso[a]püreen, bens[a]antratseen, benso[b]fluoranteen ja krüseen

Polütsükliliste aromaatsete süsivesinike summa puhul viitavad piirnormid sisalduste alampiiridele, mille arvutamisel on lähtutud eeldusest, et kõigi nelja aine allpool määramispiiri olevate sisalduste väärtused võrduvad nulliga.

5.1.1

Banaanikrõpsud

2,0

20,0

5.1.2

Taimse toidu pulbrid jookide valmistamiseks, välja arvatud punktides 5.1.4 ja 5.1.5 osutatud tooted

10,0

50,0

Jookide valmistamise puhul peetakse silmas joogi sisse segatavate peenjahvatatud pulbrite kasutamist.

Välja arvatud lahustuv kohv.

5.1.3

Kuivatatud maitsetaimed

10,0

50,0

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes.

5.1.4

Kakaooad ja nendest saadud tooted, välja arvatud punktis 5.1.5 loetletud tooted.

5,0 μg rasva kg kohta

30,0 μg rasva kg kohta

Sealhulgas kakaovõi.

5.1.5

Kakaokiud ja nendest saadud tooted, mis on ette nähtud kasutamiseks toidu koostisosana

3,0

15,0

Kakaokiud on kakaoubade kestast saadav spetsiifiline kakaotoode, mis sisaldab rohkem polütsüklilisi aromaatseid süsivesinikke kui purustatud kakaoubadest saadavad kakaotooted. Kakaokiud ja nendest saadud tooted on tootmisahela vahesaadused ning neid kasutatakse vähese kalorsuse ja suure kiudainesisaldusega toidu koostisosana.

5.1.6

Suitsuliha ja suitsulihatooted

2,0

12,0

5.1.7

Suitsutatud kalandustooted, (2) välja arvatud punktis 5.1.8 loetletud tooted

2,0

12,0

Kalade puhul kohaldatakse piirnormi kala lihaskoe suhtes.

Tervikuna söömiseks ettenähtud kalade puhul kohaldatakse piirnormi terve kala suhtes.

Suitsutatud koorikloomade puhul kohaldatakse piirnormi jäsemete ja tagakeha lihaskoe suhtes, mis tähendab, et see ei hõlma koorikloomade pearindmikku. Suitsutatud krabi ja krabilaadsete koorikloomade (Brachyura ja Anomura) puhul kohaldatakse seda jäsemete lihaskoe suhtes.

5.1.8

Suitsukilu ja konservitud suitsukilu (Sprattus sprattus)

suitsuräim (Clupea harengus membras) pikkusega ≤ 14 cm ja konservitud suitsuräim pikkusega ≤ 14 cm

katsuobushi (kuivatatud vööttuun, Katsuwonus pelamis)

karbid (2) (värsked, jahutatud või külmutatud)

Kuumtöödeldud liha ja kuumtöödeldud lihatooted, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks

5,0

30,0

Tervikuna söömiseks ettenähtud kalade puhul kohaldatakse piirnormi terve kala suhtes.

Liha ja lihatooted, mis on läbinud kuumtöötlemisprotsessi, mille käigus võivad moodustuda PAHid (s.o ainult grillimine ja röstimine).

Konservtoodete puhul kohaldatakse piirnormi kogu konservi sisu suhtes. Liittoote piirnormi leidmisel kohaldatakse artikli 3 lõike 1 punkti c ja artikli 3 lõiget 2.

5.1.9

Suitsutatud karbid (2)

6,0

35,0

5.1.10

Kuivatatud vürtsid

10,0

50,0

Välja arvatud kardemon ja suitsutatud paprika (Capsicum spp.).

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes.

5.1.11

Õli ja rasv, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või mis on ette nähtud kasutamiseks toidu koostisosana

2,0

10,0

Välja arvatud kakaovõi ja kookospähkliõli.

Seda piirnormi kohaldatakse taimeõlide suhtes, mida kasutatakse toidulisandite koostisosana.

5.1.12

Kookospähkliõli, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või mis on ette nähtud kasutamiseks toidu koostisosana

2,0

20,0

5.1.13

Imiku piimasegud, jätkupiimasegud (3) ja väikelaste joogisegud (4)

1,0

1,0

Piirnormi kohaldatakse kasutusvalmis toodete suhtes (viiakse turule sellisena või on tootja juhiste kohaselt valmistatud).

5.1.14

Imikutoit ning teraviljapõhine töödeldud imiku- ja väikelastetoit (3)

1,0

1,0

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes.

5.1.15

Meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud imiku- ja väikelastetoit (3)

1,0

1,0

Piirnormi kohaldatakse kasutusvalmis toodete suhtes (viiakse turule sellisena või on tootja juhiste kohaselt valmistatud).

5.1.16

Taimi või taimepreparaate sisaldavad toidulisandid (13)

Taruvaiku, mesilaspiima või spirulinat või nende preparaate sisaldavad toidulisandid

10,0

50,0

Piirnorme ei kohaldata taimeõli sisaldavate toidulisandite puhul. Toidulisandite koostisosana kasutatavate taimeõlide kohta vt punkti 5.1.11.

| 5.2 | 3-monokloropropaan-1,2-diool (3-MCPD) | Piirnorm (μg/kg) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 5.2.1 | Hüdrolüüsitud taimne valk | 20 | Piirnorm on antud vedela toote kohta, mis sisaldab 40 % kuivainet. Sellele vastab piirnorm 50 μg kuivaine kg kohta. Seda piirnormi kohandatakse proportsionaalselt toodete kuivainesisaldusele. |
| 5.2.2 | Sojakaste | 20 | Piirnorm on antud vedela toote kohta, mis sisaldab 40 % kuivainet. Sellele vastab piirnorm 50 μg kuivaine kg kohta. Seda piirnormi kohandatakse proportsionaalselt toodete kuivainesisaldusele. |

5.2

3-monokloropropaan-1,2-diool (3-MCPD)

Piirnorm (μg/kg)

Märkused

5.2.1

Hüdrolüüsitud taimne valk

20

Piirnorm on antud vedela toote kohta, mis sisaldab 40 % kuivainet. Sellele vastab piirnorm 50 μg kuivaine kg kohta. Seda piirnormi kohandatakse proportsionaalselt toodete kuivainesisaldusele.

5.2.2

Sojakaste

20

Piirnorm on antud vedela toote kohta, mis sisaldab 40 % kuivainet. Sellele vastab piirnorm 50 μg kuivaine kg kohta. Seda piirnormi kohandatakse proportsionaalselt toodete kuivainesisaldusele.

| 5.3 | 3-monokloropropaandiooli (3-MCPD) ja 3-MCPD rasvhappeestrite summa, väljendatud 3-MCPDna | Piirnorm (μg/kg) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | 3-monokloropropaandiooli (3-MCPD) ja 3-MCPD rasvhappeestrite summa puhul viitavad piirnormid sisalduste alampiiridele, mille arvutamisel on lähtutud eeldusest, et kõik allpool määramispiiri olevad väärtused võrduvad nulliga. |
| 5.3.1 | Taimeõli ja -rasv ning kalaõli ja muudest mereorganismidest saadud õli, välja arvatud punktis 5.3.2 loetletud tooted, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või järgmistesse kategooriatesse kuuluva toidu koostisosana kasutamiseks: | | Välja arvatud väärisoliiviõli (7). |
| 5.3.1.1 | kookospähkli-, maisi-, rapsi-, päevalille-, soja-, palmituuma- ja oliiviõli (mis sisaldab rafineeritud oliiviõli ja väärisoliiviõli) või -rasv ning ainult käesolevasse kategooriasse kuuluvate õlide ja rasvade segu | 1 250 | Välja arvatud väärisoliiviõli (7). |
| 5.3.1.2 | muu taimeõli, kalaõli ja muudest mereorganismidest saadud õli ning ainult käesolevasse kategooriasse kuuluvate õlide ja rasvade segu | 2 500 | Sealhulgas oliivijääkõli. |
| 5.3.1.3 | õlide ja rasvade segud punktides 5.3.1.1 ja 5.3.1.2 loetletud toodetest | – | Segu koostisosana kasutatavad õlid ja rasvad peavad vastama sellise õli ja rasva suhtes kehtestatud piirnormile. Seega ei tohi 3-MCPD ja 3-MCPD rasvhappeestrite summa, väljendatud 3-MCPDna, segus ületada artikli 3 lõike 1 punkti c kohaselt arvutatud väärtust.
  Kui pädev asutus ega toidukäitleja, kes segu ei tooda, ei tea selle kvantitatiivset koostist, ei tohi 3-MCPD ja 3-MCPD rasvhappeestrite summaarne sisaldus, väljendatud 3-MCPDna, olla segus ühelgi juhul suurem kui 2 500 μg/kg. |
| 5.3.2 | Taimeõli ja -rasv ning kalaõli ja muudest mereorganismidest saadud õli, mis on ette nähtud imikutoidu ning teraviljapõhise töödeldud imiku- ja väikelastetoidu tootmiseks (3) | 750 | Kui toode on sama või erinevat taimset päritolu õlide või rasvade segu, kohaldatakse piirnormi segu suhtes. Segu koostisosana kasutatavad õlid ja rasvad peavad vastama sellise õli ja rasva suhtes punktis 5.3.1. kehtestatud piirnormile. |
| 5.3.3 | Imiku piimasegud, jätkupiimasegud ning meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud imiku- ja väikelastetoit (3) ning väikelaste joogisegud (4) | | Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes. |
| 5.3.3.1 | viiakse turule pulbrina | 125 | |
| 5.3.3.2 | viiakse turule vedelikuna | 15 | |

5.3

3-monokloropropaandiooli (3-MCPD) ja 3-MCPD rasvhappeestrite summa, väljendatud 3-MCPDna

Piirnorm (μg/kg)

Märkused

3-monokloropropaandiooli (3-MCPD) ja 3-MCPD rasvhappeestrite summa puhul viitavad piirnormid sisalduste alampiiridele, mille arvutamisel on lähtutud eeldusest, et kõik allpool määramispiiri olevad väärtused võrduvad nulliga.

5.3.1

Taimeõli ja -rasv ning kalaõli ja muudest mereorganismidest saadud õli, välja arvatud punktis 5.3.2 loetletud tooted, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või järgmistesse kategooriatesse kuuluva toidu koostisosana kasutamiseks:

Välja arvatud väärisoliiviõli (7).

5.3.1.1

kookospähkli-, maisi-, rapsi-, päevalille-, soja-, palmituuma- ja oliiviõli (mis sisaldab rafineeritud oliiviõli ja väärisoliiviõli) või -rasv ning ainult käesolevasse kategooriasse kuuluvate õlide ja rasvade segu

1 250

Välja arvatud väärisoliiviõli (7).

5.3.1.2

muu taimeõli, kalaõli ja muudest mereorganismidest saadud õli ning ainult käesolevasse kategooriasse kuuluvate õlide ja rasvade segu

2 500

Sealhulgas oliivijääkõli.

5.3.1.3

õlide ja rasvade segud punktides 5.3.1.1 ja 5.3.1.2 loetletud toodetest

–

Segu koostisosana kasutatavad õlid ja rasvad peavad vastama sellise õli ja rasva suhtes kehtestatud piirnormile. Seega ei tohi 3-MCPD ja 3-MCPD rasvhappeestrite summa, väljendatud 3-MCPDna, segus ületada artikli 3 lõike 1 punkti c kohaselt arvutatud väärtust.

Kui pädev asutus ega toidukäitleja, kes segu ei tooda, ei tea selle kvantitatiivset koostist, ei tohi 3-MCPD ja 3-MCPD rasvhappeestrite summaarne sisaldus, väljendatud 3-MCPDna, olla segus ühelgi juhul suurem kui 2 500 μg/kg.

5.3.2

Taimeõli ja -rasv ning kalaõli ja muudest mereorganismidest saadud õli, mis on ette nähtud imikutoidu ning teraviljapõhise töödeldud imiku- ja väikelastetoidu tootmiseks (3)

750

Kui toode on sama või erinevat taimset päritolu õlide või rasvade segu, kohaldatakse piirnormi segu suhtes. Segu koostisosana kasutatavad õlid ja rasvad peavad vastama sellise õli ja rasva suhtes punktis 5.3.1. kehtestatud piirnormile.

5.3.3

Imiku piimasegud, jätkupiimasegud ning meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud imiku- ja väikelastetoit (3) ning väikelaste joogisegud (4)

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes.

5.3.3.1

viiakse turule pulbrina

125

5.3.3.2

viiakse turule vedelikuna

15

| 5.4 | Rasvhapete glütsidüülestrid, väljendatud glütsidoolina | Piirnorm (μg/kg) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 5.4.1 | Taimeõli ja -rasv, kalaõli ja muudest mereorganismidest saadud õli, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks, välja arvatud punktis 5.4.2 loetletud tooted | 1 000 | Välja arvatud väärisoliiviõli (7). |
| 5.4.2 | Taimeõli ja -rasv ning kalaõli ja muudest mereorganismidest saadud õli, mis on ette nähtud imikutoidu ning teraviljapõhise töödeldud imiku- ja väikelastetoidu tootmiseks (3) | 500 | Kui toode on sama või erinevat taimset päritolu õlide või rasvade segu, kohaldatakse piirnormi segu suhtes.
  Segu koostisosana kasutatavad õlid ja rasvad peavad vastama sellise õli ja rasva suhtes punktis 5.4.1. kehtestatud piirnormile. |
| 5.4.3 | Imiku piimasegud, jätkupiimasegud ning meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud imiku- ja väikelastetoit (3) ning väikelaste joogisegud (4) | | Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes. |
| 5.4.3.1 | viiakse turule pulbrina | 50 | |
| 5.4.3.2 | viiakse turule vedelikuna | 6,0 | |

5.4

Rasvhapete glütsidüülestrid, väljendatud glütsidoolina

Piirnorm (μg/kg)

Märkused

5.4.1

Taimeõli ja -rasv, kalaõli ja muudest mereorganismidest saadud õli, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või toidu koostisosana kasutamiseks, välja arvatud punktis 5.4.2 loetletud tooted

1 000

Välja arvatud väärisoliiviõli (7).

5.4.2

Taimeõli ja -rasv ning kalaõli ja muudest mereorganismidest saadud õli, mis on ette nähtud imikutoidu ning teraviljapõhise töödeldud imiku- ja väikelastetoidu tootmiseks (3)

500

Kui toode on sama või erinevat taimset päritolu õlide või rasvade segu, kohaldatakse piirnormi segu suhtes.

Segu koostisosana kasutatavad õlid ja rasvad peavad vastama sellise õli ja rasva suhtes punktis 5.4.1. kehtestatud piirnormile.

5.4.3

Imiku piimasegud, jätkupiimasegud ning meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud imiku- ja väikelastetoit (3) ning väikelaste joogisegud (4)

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes.

5.4.3.1

viiakse turule pulbrina

50

5.4.3.2

viiakse turule vedelikuna

6,0

| 6 | Muud saasteained |
| --- | --- |
| 6.1 | Nitraadid | Piirnorm
  (mg NO3 / kg) | |
| 6.1.1 | Värske spinat (Spinacia oleracea) | 3 500 | Piirnormi ei kohaldata töötlemiseks ettenähtud värske spinati suhtes, mida pakendamata veetakse põllult töötlemisettevõttesse. |
| 6.1.2 | Konservitud, sügavkülmutatud või külmutatud spinat | 2 000 | |
| 6.1.3 | Värske lehtsalat (Lactuca sativa L.), välja arvatud punktis 6.1.4 loetletud tooted | | |
| 6.1.3.1 | Katmikalal kasvatatud lehtsalat, koristatud 1. oktoobrist 31. märtsini | 5 000 | Katmikalal kasvatatud lehtsalat tuleb sellisena märgistada; vastasel juhul kohaldatakse punktis 6.1.3.2 sätestatud piirnormi. |
| 6.1.3.2 | Avamaal kasvatatud lehtsalat, koristatud 1. oktoobrist 31. märtsini | 4 000 | |
| 6.1.3.3 | Katmikalal kasvatatud lehtsalat, koristatud 1. aprillist 30. septembrini | 4 000 | Katmikalal kasvatatud lehtsalat tuleb sellisena märgistada; vastasel juhul kohaldatakse punktis 6.1.3.4 sätestatud piirnormi. |
| 6.1.3.4 | Avamaal kasvatatud lehtsalat, koristatud 1. aprillist 30. septembrini | 3 000 | |
| 6.1.4 | Jääsalat | | Sealhulgas ‘Grazer Krauthäuptel’. |
| 6.1.4.1 | Katmikalal kasvatatud lehtsalat | 2 500 | Katmikalal kasvatatud lehtsalat tuleb sellisena märgistada; vastasel juhul kohaldatakse punktis 6.1.4.2 sätestatud piirnormi. |
| 6.1.4.2 | Avamaal kasvatatud lehtsalat | 2 000 | |
| 6.1.5 | Rukola (Eruca sativa, Diplotaxis sp., Brassica tenuifolia, Sisymbrium tenuifolium) | | |
| 6.1.5.1 | koristatud 1. oktoobrist 31. märtsini | 7 000 | |
| 6.1.5.2 | koristatud 1. aprillist 30. septembrini | 6 000 | |
| 6.1.6 | Imikutoit ning teraviljapõhine töödeldud imiku- ja väikelastetoit (3) | 200 | Piirnormi kohaldatakse kasutusvalmis toodete suhtes (viiakse turule sellisena või on tootja juhiste kohaselt valmistatud). |

6

Muud saasteained

6.1

Nitraadid

Piirnorm

(mg NO3 / kg)

6.1.1

Värske spinat (Spinacia oleracea)

3 500

Piirnormi ei kohaldata töötlemiseks ettenähtud värske spinati suhtes, mida pakendamata veetakse põllult töötlemisettevõttesse.

6.1.2

Konservitud, sügavkülmutatud või külmutatud spinat

2 000

6.1.3

Värske lehtsalat (Lactuca sativa L.), välja arvatud punktis 6.1.4 loetletud tooted

6.1.3.1

Katmikalal kasvatatud lehtsalat, koristatud 1. oktoobrist 31. märtsini

5 000

Katmikalal kasvatatud lehtsalat tuleb sellisena märgistada; vastasel juhul kohaldatakse punktis 6.1.3.2 sätestatud piirnormi.

6.1.3.2

Avamaal kasvatatud lehtsalat, koristatud 1. oktoobrist 31. märtsini

4 000

6.1.3.3

Katmikalal kasvatatud lehtsalat, koristatud 1. aprillist 30. septembrini

4 000

Katmikalal kasvatatud lehtsalat tuleb sellisena märgistada; vastasel juhul kohaldatakse punktis 6.1.3.4 sätestatud piirnormi.

6.1.3.4

Avamaal kasvatatud lehtsalat, koristatud 1. aprillist 30. septembrini

3 000

6.1.4

Jääsalat

Sealhulgas ‘Grazer Krauthäuptel’.

6.1.4.1

Katmikalal kasvatatud lehtsalat

2 500

Katmikalal kasvatatud lehtsalat tuleb sellisena märgistada; vastasel juhul kohaldatakse punktis 6.1.4.2 sätestatud piirnormi.

6.1.4.2

Avamaal kasvatatud lehtsalat

2 000

6.1.5

Rukola (Eruca sativa, Diplotaxis sp., Brassica tenuifolia, Sisymbrium tenuifolium)

6.1.5.1

koristatud 1. oktoobrist 31. märtsini

7 000

6.1.5.2

koristatud 1. aprillist 30. septembrini

6 000

6.1.6

Imikutoit ning teraviljapõhine töödeldud imiku- ja väikelastetoit (3)

200

Piirnormi kohaldatakse kasutusvalmis toodete suhtes (viiakse turule sellisena või on tootja juhiste kohaselt valmistatud).

| 6.2 | Melamiin | Piirnorm (mg/kg) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 6.2.1 | Toit, välja arvatud punktis 6.2.2 loetletud tooted | 2,5 | Piirnormi ei kohaldata sellise toidu suhtes, mille puhul on võimalik tõestada, et suurem melamiinisisaldus kui 2,5 mg/kg tuleneb tsüromasiinist, mida on lubatud kasutada insektitsiidina. Melamiinisisaldus ei tohi ületada tsüromasiinisisaldust. |
| 6.2.2 | Imiku piimasegud, jätkupiimasegud (3) ja väikelaste joogisegud (4) | | Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes. |
| 6.2.2.1 | viiakse turule pulbrina | 1,0 | |
| 6.2.2.2 | viiakse turule vedelikuna | 0,15 | |

6.2

Melamiin

Piirnorm (mg/kg)

Märkused

6.2.1

Toit, välja arvatud punktis 6.2.2 loetletud tooted

2,5

Piirnormi ei kohaldata sellise toidu suhtes, mille puhul on võimalik tõestada, et suurem melamiinisisaldus kui 2,5 mg/kg tuleneb tsüromasiinist, mida on lubatud kasutada insektitsiidina. Melamiinisisaldus ei tohi ületada tsüromasiinisisaldust.

6.2.2

Imiku piimasegud, jätkupiimasegud (3) ja väikelaste joogisegud (4)

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes.

6.2.2.1

viiakse turule pulbrina

1,0

6.2.2.2

viiakse turule vedelikuna

0,15

| 6.3 | Perkloraat | Piirnorm (mg/kg) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 6.3.1 | Puuvili, marjad ja köögivili, välja arvatud punktides 6.3.1.1 ja 6.3.1.2 loetletud tooted | 0,05 | |
| 6.3.1.1 | Kõrvitsalised ja lehtkapsas | 0,10 | |
| 6.3.1.2 | Lehtköögivili ja maitsetaimed | 0,50 | |
| 6.3.2 | Tee (Camellia sinensis) (kuivatatud toode)
  Taime-, puuvilja- ja marjatee (kuivatatud toode) ning taime-, puuvilja- ja marjateede koostisosad (kuivatatud tooted) | 0,75 | Taimeteed (kuivatatud toode) on;






  — | õitest, lehtedest, vartest, juurtest ja muudest taimeosadest taimeteed (kuivatatud toode kotikestes või lahtiselt), mida kasutatakse taimeteede (vedelik) valmistamiseks vees leotamise teel, ning |

6.3

Perkloraat

Piirnorm (mg/kg)

Märkused

6.3.1

Puuvili, marjad ja köögivili, välja arvatud punktides 6.3.1.1 ja 6.3.1.2 loetletud tooted

0,05

6.3.1.1

Kõrvitsalised ja lehtkapsas

0,10

6.3.1.2

Lehtköögivili ja maitsetaimed

0,50

6.3.2

Tee (Camellia sinensis) (kuivatatud toode)

Taime-, puuvilja- ja marjatee (kuivatatud toode) ning taime-, puuvilja- ja marjateede koostisosad (kuivatatud tooted)

0,75

Taimeteed (kuivatatud toode) on;

—

õitest, lehtedest, vartest, juurtest ja muudest taimeosadest taimeteed (kuivatatud toode kotikestes või lahtiselt), mida kasutatakse taimeteede (vedelik) valmistamiseks vees leotamise teel, ning

| — | lahustuvad taimeteed. Pulbriliste ekstraktide puhul tuleb kohaldada kontsentratsioonitegurit 4. |
| --- | --- |

—

lahustuvad taimeteed. Pulbriliste ekstraktide puhul tuleb kohaldada kontsentratsioonitegurit 4.

6.3.3

Imiku piimasegud, jätkupiimasegud ning meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud imiku- ja väikelastetoit (3) ning väikelaste joogisegud (4)

0,01

Piirnormi kohaldatakse kasutusvalmis toodete suhtes (viiakse turule sellisena või on tootja juhiste kohaselt valmistatud).

6.3.4

Imikutoit (3)

0,02

Piirnormi kohaldatakse kasutusvalmis toodete suhtes (viiakse turule sellisena või on tootja juhiste kohaselt valmistatud).

6.3.5

Teraviljapõhine töödeldud toit (3)

0,01

Piirnormi kohaldatakse turule viidava toote suhtes.

| (1) | Puuvili ja marjad, pähklid, köögi- ja teravili, õliseemned ja vürtsid, mis on loetletud vastavas kategoorias, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määruse (EÜ) nr 396/2005 (taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta) I lisas (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1). Käesoleva määruse kohaldamisel ei kohaldata pähklite suhtes puuvilja ja marjade jaoks kehtestatud piirnormi. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Toit, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) I lisas (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55). |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Toit, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 609/2013 (imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ, komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009, (ELT L 181, 29.6.2013, lk 35)) artiklis 2. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Väikelaste joogisegud on piimapõhised joogid ja sarnased valgupõhised tooted, mis on ette nähtud väikelastele. Need tooted ei kuulu määruse (EL) nr 609/2013 kohaldamisalasse (komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule väikelaste joogisegude kohta (COM(2016) 169 final), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A52016DC0169&qid=1620902871447). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kuivainesisaldus määratakse vastavalt komisjoni 23. veebruari 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 401/2006, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid mükotoksiinide sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes (ELT L 70, 9.3.2006, lk 12). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Esmatöötlemine tähendab mis tahes füüsilist või termilist töötlust, välja arvatud terade kuivatamine. Puhastamist, sealhulgas küürimist, sortimist (vajaduse korral värvuse järgi sortimine) ja kuivatamist ei loeta esmatöötlemiseks, kui täisterad jäävad pärast puhastamist ja sortimist terveks. Küürimine on teravilja puhastamine tugeva harjamise ja/või märgpuhastuse teel koos tolmu eemaldamisega (nt imiseadme abil). Küürimisele võib järgneda värvuse järgi sortimine enne jahvatamist. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Toit, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1308/2013 (millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007) (ELT L 347 20.12.2013, lk 671) VII lisa II ja VIII osas. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Toit, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta määruse (EL) nr 251/2014 (aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 1601/91 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 84, 20.3.2014, lk 14) artiklis 3. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Toit, nagu on määratletud nõukogu 20. detsembri 2001. aasta direktiivis 2001/112/EÜ inimtoiduks ettenähtud puuviljamahlade ja teatavate samalaadsete toodete kohta (EÜT L 10, 12.1.2002, lk 58). |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Toit, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määruse (EL) 2019/787 (milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008) (ELT L 130, 17. 5. 2019, lk 1) artiklis 2. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Kirjasuurus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määruse (EL) nr 1169/2011 (milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele) (ELT L 304, 22.11.2011, lk 18) artikli 13 lõikele 2. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Maitsestatud tee on tee, millel on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1334/2008 (mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1601/91, määrusi (EÜ) nr 2232/96 ja (EÜ) nr 110/2008 ning direktiivi 2000/13/EÜ) (ELT L 354, 31.12.2008, lk 34) artiklis 3 määratletud lõhna- ja maitseaine või lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosa. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Taimepreparaadid toidulisandite jaoks on preparaadid, mis on saadud taimedest (nt terve taim, taimeosa, peenestatud või tükeldatud taim) eri töötlemismeetoditega (nt pressimine, mahla väljapigistamine, ekstraheerimine, fraktsioneerimine, destilleerimine, kontsentreerimine, kuivatamine ja fermenteerimine). Taimepreparaatide hulka kuuluvad peenestatud või pulbristatud taimed, taimeosad, vetikad, seened, samblikud, tinktuurid, ekstraktid, eeterlikud õlid (v.a taimeõlid ja -rasvad (välja arvatud või ja kookospähkliõli), mis on ette nähtud otsetarbimiseks või toidu koostisosana kasutamiseks), pressitud mahlad ja töödeldud eksudaadid. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Kakao- ja šokolaaditooted on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/36/EÜ (inimtoiduks ettenähtud kakao- ja šokolaaditoodete kohta) (EÜT L 197, 3.8.2000, lk 19) I lisa A osa punktides 2, 3 ja 4 määratletud tooted. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | WHO-TEQ-d: dioksiinide (polüklooritud dibenso-para-dioksiinid (PCDDd) ja polüklooritud dibensofuraanid (PCDFid)) ning dioksiinide ja dioksiinitaoliste polüklooritud bifenüülide (PCBd) summa arvutatakse WHO toksilisuse ekvivalentfaktorite (WHO-TEF) abil ja väljendatakse WHO toksilisusekvivalendina (WHO-TEQ). Inimestele avalduva riski hindamisel kasutatavad WHO-TEFid põhinevad 2005. aasta juunis Genfis peetud Maailma Terviseorganisatsiooni rahvusvahelise kemikaaliohutuse programmi (IPCS) eksperdikohtumise järeldustel (Van den Berg et al., „The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds“, Toxicological Sciences 93[2], 2006, lk 223–241).








  Analoog | TEFi väärtus | Analoog | TEFi väärtus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dioksiinid | | Dioksiinitaolised PCBd | |
| Dibenso-p-dioksiinid (PCDDd) | | Orto-asendamata PCBd | |
| 2,3,7,8-TCDD | 1 | PCB 77 | 0,0001 |
| 1,2,3,7,8-PeCDD | 1 | PCB 81 | 0,0003 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDD | 0,1 | PCB 126 | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDD | 0,1 | PCB 169 | 0,03 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDD | 0,1 | | |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD | 0,01 | | |
| OCDD | 0,0003 | | |
| | | Mono-orto-asendatud PCBd | |
| 2,3,7,8-TCDF | 0,1 | PCB 105 | 0,00003 |
| 1,2,3,7,8-PeCDF | 0,03 | PCB 114 | 0,00003 |
| 2,3,4,7,8-PeCDF | 0,3 | PCB 118 | 0,00003 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDF | 0,1 | PCB 123 | 0,00003 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDF | 0,1 | PCB 156 | 0,00003 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDF | 0,1 | PCB 157 | 0,00003 |
| 2,3,4,6,7,8-HxCDF | 0,1 | PCB 167 | 0,00003 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF | 0,01 | PCB 189 | 0,00003 |
| 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF | 0,01 | | |
| OCDF | 0,0003 | | |
| Kasutatud lühendid: T = tetra; Pe = penta; Hx = heksa; Hp = hepta; O = okta; CDD = klorodibensodioksiin; CDF = klorodibensofuraan; CB = klorobifenüül. |

(15)

Analoog

TEFi väärtus

Analoog

TEFi väärtus

Dioksiinid

Dioksiinitaolised PCBd

Dibenso-p-dioksiinid (PCDDd)

Orto-asendamata PCBd

2,3,7,8-TCDD

1

PCB 77

0,0001

1,2,3,7,8-PeCDD

1

PCB 81

0,0003

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

PCB 126

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

PCB 169

0,03

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

OCDD

0,0003

Mono-orto-asendatud PCBd

2,3,7,8-TCDF

0,1

PCB 105

0,00003

1,2,3,7,8-PeCDF

0,03

PCB 114

0,00003

2,3,4,7,8-PeCDF

0,3

PCB 118

0,00003

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

PCB 123

0,00003

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

PCB 156

0,00003

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

PCB 157

0,00003

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

PCB 167

0,00003

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

PCB 189

0,00003

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

OCDF

0,0003

Kasutatud lühendid: T = tetra; Pe = penta; Hx = heksa; Hp = hepta; O = okta; CDD = klorodibensodioksiin; CDF = klorodibensofuraan; CB = klorobifenüül.

---

II LISA

Artiklis 9 osutatud vastavustabel

| Määrus (EÜ) nr 1881/2006 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 2 |
| Artikli 2 lõiked 1, 2 ja 3 | Artikli 3 lõiked 1, 2 ja 3 |
| Artikli 2 lõige 4 | Artikli 3 lõige 3 |
| Artikli 3 lõiked 1 ja 2 | Artikli 2 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 3 lõige 3 | Artikli 5 lõige 3 |
| Artikli 3 lõige 4 | Artikkel 4 |
| Artikkel 4 | Artikkel 5 |
| Artikkel 5 | Artikkel 6 |
| Artikkel 6 | I lisa punktid 6.1.3.1, 6.1.3.3, 6.1.4.1 |
| Artikkel 7 | Artikkel 7 |
| Artikkel 8 | – |
| Artikkel 9 | Artikkel 8 |
| Artikkel 10 | Artikkel 9 |
| Artikkel 11 | Artikkel 10 |
| Artikkel 12 | Artikkel 11 |
| Lisa | I lisa |

Määrus (EÜ) nr 1881/2006

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikli 2 lõiked 1, 2 ja 3

Artikli 3 lõiked 1, 2 ja 3

Artikli 2 lõige 4

Artikli 3 lõige 3

Artikli 3 lõiked 1 ja 2

Artikli 2 lõiked 1 ja 2

Artikli 3 lõige 3

Artikli 5 lõige 3

Artikli 3 lõige 4

Artikkel 4

Artikkel 4

Artikkel 5

Artikkel 5

Artikkel 6

Artikkel 6

I lisa punktid 6.1.3.1, 6.1.3.3, 6.1.4.1

Artikkel 7

Artikkel 7

Artikkel 8

–

Artikkel 9

Artikkel 8

Artikkel 10

Artikkel 9

Artikkel 11

Artikkel 10

Artikkel 12

Artikkel 11

Lisa

I lisa

---

| 5.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 119/158 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 119/158

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/916,

28. aprill 2023,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Melocotón de Cieza“ (KGT)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Melocotón de Cieza“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Melocotón de Cieza“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Melocotón de Cieza“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Melocotón de Cieza“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Melocotón de Cieza“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. aprill 2023

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 20, 20.1.2023, lk 21.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 5.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 119/159 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 119/159

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2023/917,

4. mai 2023,

millega parandatakse määruse (EL) nr 651/2014 (ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks) poolakeelset versiooni

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrust (EL) 2015/1588, (1) milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes, eriti selle artikli 1 lõike 1 punkti a,

olles konsulteerinud riigiabi nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 (2) poolakeelses versioonis on artikli 2 punktis 103e viga, mis mõjutab mõiste „väike keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja“ sisu ja kaudselt ka kõigi seda mõistet kasutavate sätete kohaldamisala. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 (2) poolakeelses versioonis on artikli 2 punktis 103e viga, mis mõjutab mõiste „väike keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja“ sisu ja kaudselt ka kõigi seda mõistet kasutavate sätete kohaldamisala.

| (2) | Seepärast tuleks määruse (EL) nr 651/2014 poolakeelset versiooni vastavalt parandada. Teistes keeleversioonides ei ole vaja parandusi teha, |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks määruse (EL) nr 651/2014 poolakeelset versiooni vastavalt parandada. Teistes keeleversioonides ei ole vaja parandusi teha,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. mai 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 248, 24.9.2015, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 17. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.6.2014, lk 1).

2

---

| 5.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 119/160 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 119/160

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/918,

4. mai 2023,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete aklonifeeni, ametoktradiini, beflubutamiidi, bentiavalikarbi, boskaliidi, kaptaani, kletodiimi, tsükloksüdiimi, tsüflumetofeeni, dasometi, diklofopi, dimetomorfi, etefooni, fenasakviini, fluopikoliidi, fluoksastrobiini, flurokloridooni, folpeedi, formetanaadi, Helicoverpa armigera nukleaarse polühedroosi viiruse, hümeksasooli, indoolvõihappe, mandipropamiidi, metalaksüüli, metaldehüüdi, metaami, metasakloori, metribusiini, milbemektiini, paklobutrasooli, penokssulaami, fenmedifaami, metüülpirimifossi, propamokarbi, prokinasiidi, protiokonasooli, S-metolakloori, Spodoptera littoralis’e nukleaarse polühedroosi viiruse, Trichoderma asperellum’i (tüvi T34) ja Trichoderma atroviride (tüvi I-1237) heakskiidu kehtivusaja pikendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 17 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 78 lõikele 3 loetakse direktiivi 91/414/EMÜ (2) I lisasse kantud toimeained määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heakskiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (3) lisa A osas. Määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heakskiidetud toimeained on loetletud kõnealuse lisa B osas. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 78 lõikele 3 loetakse direktiivi 91/414/EMÜ (2) I lisasse kantud toimeained määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heakskiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (3) lisa A osas. Määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heakskiidetud toimeained on loetletud kõnealuse lisa B osas.

| (2) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/708 (4) pikendatakse toimeaine flurokloridooni heakskiidu kehtivusaega 31. maini 2023. Kõnealuse määrusega pikendatakse ka toimeaine metaami heakskiidu kehtivusaega 30. juunini 2023 ning toimeainete aklonifeeni, beflubutamiidi, bentiavalikarbi, boskaliidi, kaptaani, dimetomorfi, etefooni, fluoksastrobiini, folpeedi, formetanaadi, metasakloori, metribusiini, milbemektiini, fenmedifaami, metüülpirimifossi, propamokarbi, prokinasiidi, protiokonasooli ja S-metolakloori heakskiidu kehtivusaega 31. juulini 2023. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/708 (4) pikendatakse toimeaine flurokloridooni heakskiidu kehtivusaega 31. maini 2023. Kõnealuse määrusega pikendatakse ka toimeaine metaami heakskiidu kehtivusaega 30. juunini 2023 ning toimeainete aklonifeeni, beflubutamiidi, bentiavalikarbi, boskaliidi, kaptaani, dimetomorfi, etefooni, fluoksastrobiini, folpeedi, formetanaadi, metasakloori, metribusiini, milbemektiini, fenmedifaami, metüülpirimifossi, propamokarbi, prokinasiidi, protiokonasooli ja S-metolakloori heakskiidu kehtivusaega 31. juulini 2023.

| (3) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/1266 (5) pikendatakse toimeainete kletodiimi, tsükloksüdiimi, dasometi, diklofopi, fenasakviini, hümeksasooli, indoolvõihappe, metaldehüüdi ja paklobutrasooli heakskiidu kehtivusaega 31. maini 2023. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/1266 (5) pikendatakse toimeainete kletodiimi, tsükloksüdiimi, dasometi, diklofopi, fenasakviini, hümeksasooli, indoolvõihappe, metaldehüüdi ja paklobutrasooli heakskiidu kehtivusaega 31. maini 2023.

| (4) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/1527 (6) pikendatakse toimeaine fluopikoliidi heakskiidu kehtivusaega 31. maini 2023. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/1527 (6) pikendatakse toimeaine fluopikoliidi heakskiidu kehtivusaega 31. maini 2023.

| (5) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/2069 (7) pikendatakse toimeaine metalaksüüli heakskiidu kehtivusaega 30. juunini 2023 ja toimeaine penokssulaami heakskiidu kehtivusaega 31. juulini 2023. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/2069 (7) pikendatakse toimeaine metalaksüüli heakskiidu kehtivusaega 30. juunini 2023 ja toimeaine penokssulaami heakskiidu kehtivusaega 31. juulini 2023.

| (6) | Toimeaine ametoktradiini heakskiidu kehtivusaeg lõpeb 31. juulil 2023 vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 200/2013 (8). |
| --- | --- |

(6)

Toimeaine ametoktradiini heakskiidu kehtivusaeg lõpeb 31. juulil 2023 vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 200/2013 (8).

| (7) | Toimeaine tsüflumetofeeni heakskiidu kehtivusaeg lõpeb 31. mail 2023 vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 22/2013 (9). |
| --- | --- |

(7)

Toimeaine tsüflumetofeeni heakskiidu kehtivusaeg lõpeb 31. mail 2023 vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 22/2013 (9).

| (8) | Toimeaine Helicoverpa armigera nukleaarse polühedroosi viiruse heakskiidu kehtivusaeg lõpeb 31. mail 2023 vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 368/2013 (10). |
| --- | --- |

(8)

Toimeaine Helicoverpa armigera nukleaarse polühedroosi viiruse heakskiidu kehtivusaeg lõpeb 31. mail 2023 vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 368/2013 (10).

| (9) | Toimeaine mandipropamiidi heakskiidu kehtivusaeg lõpeb 31. juulil 2023 vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 188/2013 (11). |
| --- | --- |

(9)

Toimeaine mandipropamiidi heakskiidu kehtivusaeg lõpeb 31. juulil 2023 vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 188/2013 (11).

| (10) | Toimeaine Spodoptera littoralis’e nukleaarse polühedroosi viiruse heakskiidu kehtivusaeg lõpeb 31. mail 2023 vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 367/2013 (12). |
| --- | --- |

(10)

Toimeaine Spodoptera littoralis’e nukleaarse polühedroosi viiruse heakskiidu kehtivusaeg lõpeb 31. mail 2023 vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 367/2013 (12).

| (11) | Toimeaine Trichoderma asperellum’i (tüvi T34) heakskiidu kehtivusaeg lõpeb 31. mail 2023 vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 1238/2012 (13). |
| --- | --- |

(11)

Toimeaine Trichoderma asperellum’i (tüvi T34) heakskiidu kehtivusaeg lõpeb 31. mail 2023 vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 1238/2012 (13).

| (12) | Toimeaine Trichoderma atroviride (tüvi I-1237) heakskiidu kehtivusaeg lõpeb 31. mail 2023 vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 17/2013 (14). |
| --- | --- |

(12)

Toimeaine Trichoderma atroviride (tüvi I-1237) heakskiidu kehtivusaeg lõpeb 31. mail 2023 vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 17/2013 (14).

| (13) | Kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 844/2012, (15) mida kohaldatakse jätkuvalt asjaomaste toimeainete suhtes vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/1740 (16) artiklile 17, esitati nende toimeainete heakskiidu kehtivusaja pikendamise taotlused ja täiendavad toimikud. Asjaomased referentliikmesriigid tunnistasid need vastuvõetavaks. |
| --- | --- |

(13)

Kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 844/2012, (15) mida kohaldatakse jätkuvalt asjaomaste toimeainete suhtes vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/1740 (16) artiklile 17, esitati nende toimeainete heakskiidu kehtivusaja pikendamise taotlused ja täiendavad toimikud. Asjaomased referentliikmesriigid tunnistasid need vastuvõetavaks.

| (14) | Toimeainete aklonifeeni, ametoktradiini, beflubutamiidi, kletodiimi, tsükloksüdiimi, tsüflumetofeeni, dasometi, diklofopi, fenasakviini, fluopikoliidi, Helicoverpa armigera nukleaarse polühedroosi viiruse, hümeksasooli, mandipropamiidi, metalaksüüli, metaldehüüdi, metaami, metasakloori, paklobutrasooli, Spodoptera littoralis’e nukleaarse polühedroosi viiruse, Trichoderma asperellum’i (tüvi T34) ja Trichoderma atroviride (tüvi I-1237) puhul ei ole asjaomased referentliikmesriigid veel lõpetanud rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 11 kohast riskihindamist. |
| --- | --- |

(14)

Toimeainete aklonifeeni, ametoktradiini, beflubutamiidi, kletodiimi, tsükloksüdiimi, tsüflumetofeeni, dasometi, diklofopi, fenasakviini, fluopikoliidi, Helicoverpa armigera nukleaarse polühedroosi viiruse, hümeksasooli, mandipropamiidi, metalaksüüli, metaldehüüdi, metaami, metasakloori, paklobutrasooli, Spodoptera littoralis’e nukleaarse polühedroosi viiruse, Trichoderma asperellum’i (tüvi T34) ja Trichoderma atroviride (tüvi I-1237) puhul ei ole asjaomased referentliikmesriigid veel lõpetanud rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 11 kohast riskihindamist.

| (15) | Toimeainete boskaliidi, flurokloridooni, indoolvõihappe, penokssulaami ja prokinasiidi puhul vajab Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 13 lisaaega, et võtta vastu järeldused ja korraldada vajaduse korral ekspertidega konsulteerimise. Lisaks on rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 14 kohaselt vaja täiendavat aega riskijuhtimisotsuse tegemiseks. |
| --- | --- |

(15)

Toimeainete boskaliidi, flurokloridooni, indoolvõihappe, penokssulaami ja prokinasiidi puhul vajab Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 13 lisaaega, et võtta vastu järeldused ja korraldada vajaduse korral ekspertidega konsulteerimise. Lisaks on rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 14 kohaselt vaja täiendavat aega riskijuhtimisotsuse tegemiseks.

| (16) | Toimeaine protiokonasooli puhul palus toiduohutusamet määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktides 3.6.5 ja 3.8.2 sätestatud heakskiitmise kriteeriumide täitmise hindamiseks kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 13 lõikega 3a lisateavet, tähtajaga 15. aprill 2023. Toimeainete dimetomorfi, fluoksastrobiini, folpeedi, formetanaadi, metribusiini, milbemektiini, paklobutrasooli, penokssulaami, fenmedifaami, metüülpirimifossi ja propamokarbi puhul esitasid taotlejad määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktides 3.6.5 ja 3.8.2 sätestatud heakskiitmise kriteeriumide täitmise hindamiseks ning kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 13 lõikega 3a ettenähtud lisateabe määratud tähtajaks. Siiski on vaja lisaaega selle teabe hindamiseks ja sellega seotud järelduste tegemiseks ning sellest tulenevaks riskijuhtimisotsuseks vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklitele 13 ja 14. |
| --- | --- |

(16)

Toimeaine protiokonasooli puhul palus toiduohutusamet määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktides 3.6.5 ja 3.8.2 sätestatud heakskiitmise kriteeriumide täitmise hindamiseks kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 13 lõikega 3a lisateavet, tähtajaga 15. aprill 2023. Toimeainete dimetomorfi, fluoksastrobiini, folpeedi, formetanaadi, metribusiini, milbemektiini, paklobutrasooli, penokssulaami, fenmedifaami, metüülpirimifossi ja propamokarbi puhul esitasid taotlejad määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktides 3.6.5 ja 3.8.2 sätestatud heakskiitmise kriteeriumide täitmise hindamiseks ning kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 13 lõikega 3a ettenähtud lisateabe määratud tähtajaks. Siiski on vaja lisaaega selle teabe hindamiseks ja sellega seotud järelduste tegemiseks ning sellest tulenevaks riskijuhtimisotsuseks vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklitele 13 ja 14.

| (17) | Toimeainete bentiavalikarbi ja kaptaani kohta esitas toiduohutusamet oma järelduse kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikliga 13. Komisjon on vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 14 algatanud arutelud kõnealuste toimeainete üle alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees ning kaptaani osas on ta esitanud pikendamisaruande ja määruse eelnõu, millega pikendatakse selle heakskiidu kehtivust. Kuni nimetatud komitee esitab määruse eelnõu kohta oma arvamuse, on rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 14 kohaselt vaja täiendavat aega riskijuhtimisotsuse tegemiseks. |
| --- | --- |

(17)

Toimeainete bentiavalikarbi ja kaptaani kohta esitas toiduohutusamet oma järelduse kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikliga 13. Komisjon on vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 14 algatanud arutelud kõnealuste toimeainete üle alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees ning kaptaani osas on ta esitanud pikendamisaruande ja määruse eelnõu, millega pikendatakse selle heakskiidu kehtivust. Kuni nimetatud komitee esitab määruse eelnõu kohta oma arvamuse, on rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 14 kohaselt vaja täiendavat aega riskijuhtimisotsuse tegemiseks.

| (18) | Toimeaine S-metolakloori kohta esitas toiduohutusamet 3. veebruaril 2023 komisjonile ja liikmesriikidele oma järelduse kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikliga 13, välja arvatud endokriinseid häireid põhjustavate omaduste hindamine. Siiski on vaja lisaaega riskijuhtimisotsuse vastuvõtmiseks kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikliga 14. |
| --- | --- |

(18)

Toimeaine S-metolakloori kohta esitas toiduohutusamet 3. veebruaril 2023 komisjonile ja liikmesriikidele oma järelduse kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikliga 13, välja arvatud endokriinseid häireid põhjustavate omaduste hindamine. Siiski on vaja lisaaega riskijuhtimisotsuse vastuvõtmiseks kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikliga 14.

| (19) | Seepärast on tõenäoline, et nimetatud toimeainete heakskiidu pikendamise otsust ei saa teha enne nende heakskiidu kehtivusaja lõppu, mis on vastavalt 31. mail 2023, 30. juunil 2023 ja 31. juulil 2023. Pikendamismenetluste viivituse põhjused ei sõltu ka asjaomastest taotlejatest. |
| --- | --- |

(19)

Seepärast on tõenäoline, et nimetatud toimeainete heakskiidu pikendamise otsust ei saa teha enne nende heakskiidu kehtivusaja lõppu, mis on vastavalt 31. mail 2023, 30. juunil 2023 ja 31. juulil 2023. Pikendamismenetluste viivituse põhjused ei sõltu ka asjaomastest taotlejatest.

| (20) | Arvestades, et tõenäoliselt ei ole heakskiidu pikendamise otsuseid võimalik teha enne asjaomaste toimeainete heakskiidu kehtivuse lõppu ning pikendamismenetlustes esinevate viivituste põhjused ei sõltu asjaomastest taotlejatest, tuleks toimeainete heakskiidu kehtivusaega pikendada, et oleks võimalik viia lõpule nõutavad hindamised ning vastavate heakskiidu pikendamise taotlustega seotud regulatiivsete otsuste tegemise menetlused. Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(20)

Arvestades, et tõenäoliselt ei ole heakskiidu pikendamise otsuseid võimalik teha enne asjaomaste toimeainete heakskiidu kehtivuse lõppu ning pikendamismenetlustes esinevate viivituste põhjused ei sõltu asjaomastest taotlejatest, tuleks toimeainete heakskiidu kehtivusaega pikendada, et oleks võimalik viia lõpule nõutavad hindamised ning vastavate heakskiidu pikendamise taotlustega seotud regulatiivsete otsuste tegemise menetlused. Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta.

| (21) | Juhul, kui komisjon võtab vastu määruse, milles sätestatakse, et käesoleva määruse lisas osutatud toimeaine heakskiitu ei pikendata, kuna heakskiitmise kriteeriumid ei ole täidetud, määrab komisjon asjaomase kehtivusaja lõpu samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse jõustumist, või kuupäevale, mil jõustub määrus, milles sätestatakse, et toimeaine heakskiitu ei pikendata, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. Juhul, kui komisjon võtab vastu määruse, millega nähakse ette käesoleva määruse lisas osutatud toimeaine heakskiidu pikendamine, püüab komisjon kehtestada konkreetsetest asjaoludest lähtuvalt kohaldamise varaseima võimaliku alguskuupäeva. |
| --- | --- |

(21)

Juhul, kui komisjon võtab vastu määruse, milles sätestatakse, et käesoleva määruse lisas osutatud toimeaine heakskiitu ei pikendata, kuna heakskiitmise kriteeriumid ei ole täidetud, määrab komisjon asjaomase kehtivusaja lõpu samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse jõustumist, või kuupäevale, mil jõustub määrus, milles sätestatakse, et toimeaine heakskiitu ei pikendata, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. Juhul, kui komisjon võtab vastu määruse, millega nähakse ette käesoleva määruse lisas osutatud toimeaine heakskiidu pikendamine, püüab komisjon kehtestada konkreetsetest asjaoludest lähtuvalt kohaldamise varaseima võimaliku alguskuupäeva.

| (22) | Võttes arvesse, et kletodiimi, tsükloksüdiimi, tsüflumetofeeni, dasometi, diklofopi, fenasakviini, fluopikoliidi, fluoksastrobiini, flurokloridooni, Helicoverpa armigera nukleaarse polühedroosi viiruse, hümeksasooli, indoolvõihappe, metaldehüüdi, paklobutrasooli, Spodoptera littoralis’e nukleaarse polühedroosi viiruse, Trichoderma asperellum’i (tüvi T34) ja Trichoderma atroviride (tüvi I-1237) kehtiv heakskiit aegub 31. mail 2023, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(22)

Võttes arvesse, et kletodiimi, tsükloksüdiimi, tsüflumetofeeni, dasometi, diklofopi, fenasakviini, fluopikoliidi, fluoksastrobiini, flurokloridooni, Helicoverpa armigera nukleaarse polühedroosi viiruse, hümeksasooli, indoolvõihappe, metaldehüüdi, paklobutrasooli, Spodoptera littoralis’e nukleaarse polühedroosi viiruse, Trichoderma asperellum’i (tüvi T34) ja Trichoderma atroviride (tüvi I-1237) kehtiv heakskiit aegub 31. mail 2023, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti.

| (23) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. mai 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 5. mai 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/708, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 2,5-diklorobensüülhappe metüülestri, äädikhappe, aklonifeeni, alumiiniumammooniumsulfaadi, alumiiniumfosfiidi, alumiiniumsilikaadi, beflubutamiidi, bentiavalikarbi, boskaliidi, kaltsiumkarbiidi, kaptaani, tsümoksaniili, dimetomorfi, dodemorfi, etefooni, etüleeni, teepuuekstrakti, rasva destilleerimisjääkide, rasvhapete C7 kuni C20, fluoksastrobiini, flurokloridooni, folpeedi, formetanaadi, gibberelliinhappe, gibberelliinide, hüdrolüüsitud valkude, raudsulfaadi, magneesiumfosfiidi, metaami, metamitrooni, metasakloori, metribusiini, milbemektiini, fenmedifaami, metüülpirimifossi, taimeõlide/nelgiõli, taimeõlide/rapsiseemneõli, taimeõlide/rohemündiõli, propamokarbi, prokinasiidi, protiokonasooli, püretriinide, kvartsliiva, kalaõli, lõhna abil toimivate taimse või loomse päritoluga repellentide/lambarasva, S-metolakloori, liblikaliste hargnemata ahelaga feromoonide, sulkotriooni, tebukonasooli ja uurea heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 133, 10.5.2022, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 20. septembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1266, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 1-dekanooli, 6-bensüüladeniini, alumiiniumsulfaadi, asadiraktiini, bupirimaadi, dasometi, diklofopi, ditianooni, dodiini, fenasakviini, fluometurooni, flutriafooli, heksütiasoksi, hümeksasooli, indolüülvõihappe, isoksabeeni, karboksiini, kletodiimi, lubiväävli, metaldehüüdi, paklobutrasooli, pentsükurooni, sintofeeni, τ-fluvalinaadi, tebufenosiidi ja tsükloksüdiimi heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 238, 21.9.2018, lk 81).

5

(6)  Komisjoni 6. septembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1527, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete tsüflufenamiidi, fluopikoliidi, heptamaloksüloglükaani ja malatiooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 231, 7.9.2017, lk 3).

6

(7)  Komisjoni 13. novembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2069, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete flonikamiidi (IKI-220), metalaksüüli, penokssulaami ja prokinasiidi heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 295, 14.11.2017, lk 51).

7

(8)  Komisjoni 8. märtsi 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 200/2013, millega kiidetakse heaks toimeaine ametoktradiin vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 67, 9.3.2013, lk 1.)

8

(9)  Komisjoni 15. jaanuari 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 22/2013, millega kiidetakse heaks toimeaine ksüflometofeen vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 11, 16.1.2013, lk 8).

9

(10)  Komisjoni 22. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 368/2013, millega kiidetakse heaks toimeaine Helicoverpa armigera nukleaarse polühedroosi viirus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 111, 23.4.2013, lk 36).

10

Helicoverpa armigera

(11)  Komisjoni 5. märtsi 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 188/2013, millega kiidetakse heaks toimeaine mandipropamiid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 62, 6.3.2013, lk 13).

11

(12)  Komisjoni 22. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 367/2013, millega kiidetakse heaks toimeaine Spodoptera littoralis’e nukleaarse polühedroosi viirus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 111, 23.4.2013, lk 33).

12

Spodoptera littoralis

(13)  Komisjoni 19. detsembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1238/2012, millega kiidetakse heaks toimeaine Trichoderma asperellum (tüvi T34) kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 350, 20.12.2012, lk 59).

13

Trichoderma asperellum

(14)  Komisjoni 14. jaanuari 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 17/2013, millega kiidetakse heaks toimeaine Trichoderma atroviride tüvi I-1237 kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 9, 15.1.2013, lk 5).

14

Trichoderma atroviride

(15)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

15

(16)  Komisjoni 20. novembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1740, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 844/2012 (ELT L 392, 23.11.2020, lk 20).

16

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | A osa muudetakse järgmiselt:






  1) | 88. reas asendatakse fenmedifaami käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. veebruar 2025“; |
| --- | --- | --- |

1.

A osa muudetakse järgmiselt:

1)

88. reas asendatakse fenmedifaami käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. veebruar 2025“;

| 2) | 97. reas asendatakse S-metolakloori käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. november 2024“; |
| --- | --- |

2)

97. reas asendatakse S-metolakloori käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. november 2024“;

| 3) | 110. reas asendatakse milbemektiini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. veebruar 2025“; |
| --- | --- |

3)

110. reas asendatakse milbemektiini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. veebruar 2025“;

| 4) | 142. reas asendatakse etefooni käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. november 2024“; |
| --- | --- |

4)

142. reas asendatakse etefooni käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. november 2024“;

| 5) | 145. reas asendatakse kaptaani käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. november 2024“; |
| --- | --- |

5)

145. reas asendatakse kaptaani käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. november 2024“;

| 6) | 146. reas asendatakse folpeeti käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. veebruar 2025“; |
| --- | --- |

6)

146. reas asendatakse folpeeti käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. veebruar 2025“;

| 7) | 147. reas asendatakse formetanaati käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. veebruar 2025“; |
| --- | --- |

7)

147. reas asendatakse formetanaati käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. veebruar 2025“;

| 8) | 150. reas asendatakse dimetomorfi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. veebruar 2025“; |
| --- | --- |

8)

150. reas asendatakse dimetomorfi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. veebruar 2025“;

| 9) | 152. reas asendatakse metribusiini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. veebruar 2025“; |
| --- | --- |

9)

152. reas asendatakse metribusiini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. veebruar 2025“;

| 10) | 154. reas asendatakse propamokarbi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. juuni 2025“; |
| --- | --- |

10)

154. reas asendatakse propamokarbi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. juuni 2025“;

| 11) | 156. reas asendatakse metüülpirimifossi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. juuni 2025“; |
| --- | --- |

11)

156. reas asendatakse metüülpirimifossi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. juuni 2025“;

| 12) | 158. reas asendatakse beflubutamiidi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. oktoober 2026“; |
| --- | --- |

12)

158. reas asendatakse beflubutamiidi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. oktoober 2026“;

| 13) | 163. reas asendatakse bentiavalikarbi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. november 2024“; |
| --- | --- |

13)

163. reas asendatakse bentiavalikarbi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. november 2024“;

| 14) | 164. reas asendatakse boskaliidi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. aprill 2026“; |
| --- | --- |

14)

164. reas asendatakse boskaliidi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. aprill 2026“;

| 15) | 166. reas asendatakse fluoksastrobiini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. juuni 2025“; |
| --- | --- |

15)

166. reas asendatakse fluoksastrobiini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. juuni 2025“;

| 16) | 168. reas asendatakse protiokonasooli käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. august 2025“; |
| --- | --- |

16)

168. reas asendatakse protiokonasooli käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. august 2025“;

| 17) | 215. reas asendatakse aklonifeeni käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega „31. oktoober 2026“; |
| --- | --- |

17)

215. reas asendatakse aklonifeeni käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega „31. oktoober 2026“;

| 18) | 217. reas asendatakse metasakloori käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega „31. oktoober 2026“; |
| --- | --- |

18)

217. reas asendatakse metasakloori käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega „31. oktoober 2026“;

| 19) | 297. reas asendatakse fluopikoliidi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. august 2026“; |
| --- | --- |

19)

297. reas asendatakse fluopikoliidi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. august 2026“;

| 20) | 301. reas asendatakse penokssulaami käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) olev kuupäev tekstiga „15. mai 2026“; |
| --- | --- |

20)

301. reas asendatakse penokssulaami käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) olev kuupäev tekstiga „15. mai 2026“;

| 21) | 302. reas asendatakse prokinasiidi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) olev kuupäev tekstiga „15. mai 2026“; |
| --- | --- |

21)

302. reas asendatakse prokinasiidi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) olev kuupäev tekstiga „15. mai 2026“;

| 22) | 304. reas asendatakse metalaksüüli käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) olev kuupäev tekstiga „30. september 2026“; |
| --- | --- |

22)

304. reas asendatakse metalaksüüli käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) olev kuupäev tekstiga „30. september 2026“;

| 23) | 316. reas asendatakse tsükloksüdiimi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. august 2026“; |
| --- | --- |

23)

316. reas asendatakse tsükloksüdiimi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. august 2026“;

| 24) | 322. reas asendatakse hümeksasooli käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. august 2026“; |
| --- | --- |

24)

322. reas asendatakse hümeksasooli käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. august 2026“;

| 25) | 326. reas asendatakse indoolvõihapet käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. märts 2026“; |
| --- | --- |

25)

326. reas asendatakse indoolvõihapet käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. märts 2026“;

| 26) | 329. reas asendatakse kletodiimi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. august 2026“; |
| --- | --- |

26)

329. reas asendatakse kletodiimi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. august 2026“;

| 27) | 339. reas asendatakse dasometti käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. august 2026“; |
| --- | --- |

27)

339. reas asendatakse dasometti käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. august 2026“;

| 28) | 340. reas asendatakse metaldehüüdi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. august 2026“; |
| --- | --- |

28)

340. reas asendatakse metaldehüüdi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. august 2026“;

| 29) | 342. reas asendatakse fenasakviini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. august 2026“; |
| --- | --- |

29)

342. reas asendatakse fenasakviini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. august 2026“;

| 30) | 344. reas asendatakse diklofoppi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. august 2026“; |
| --- | --- |

30)

344. reas asendatakse diklofoppi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. august 2026“;

| 31) | 348. reas asendatakse paklobutrasooli käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. august 2026“; |
| --- | --- |

31)

348. reas asendatakse paklobutrasooli käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. august 2026“;

| 32) | 354. reas asendatakse flurokloridooni käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. märts 2026“. |
| --- | --- |

32)

354. reas asendatakse flurokloridooni käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „15. märts 2026“.

| 2. | B osa muudetakse järgmiselt:






  1) | 22. reas asendatakse metaami käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „30. november 2025“; |
| --- | --- | --- |

2.

B osa muudetakse järgmiselt:

1)

22. reas asendatakse metaami käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „30. november 2025“;

| 2) | 29. reas asendatakse Trichoderma asperellum’it (tüvi T34) käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. oktoober 2025“; |
| --- | --- |

2)

29. reas asendatakse Trichoderma asperellum’it (tüvi T34) käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. oktoober 2025“;

| 3) | 31. reas asendatakse ksüflumetofeeni käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. oktoober 2025“; |
| --- | --- |

3)

31. reas asendatakse ksüflumetofeeni käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. oktoober 2025“;

| 4) | 32. reas asendatakse Trichoderma atroviride’t (tüvi I-1237) käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. oktoober 2025“; |
| --- | --- |

4)

32. reas asendatakse Trichoderma atroviride’t (tüvi I-1237) käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. oktoober 2025“;

| 5) | 33. reas asendatakse ametoktradiini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. detsember 2025“; |
| --- | --- |

5)

33. reas asendatakse ametoktradiini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. detsember 2025“;

| 6) | 34. reas asendatakse mandipropamiidi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. detsember 2025“; |
| --- | --- |

6)

34. reas asendatakse mandipropamiidi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. detsember 2025“;

| 7) | 38. reas asendatakse Helicoverpa armigera nukleaarse polühedroosi viirust käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. oktoober 2025“; |
| --- | --- |

7)

38. reas asendatakse Helicoverpa armigera nukleaarse polühedroosi viirust käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. oktoober 2025“;

| 8) | 42. reas asendatakse Spodoptera littoralis’e nukleaarse polühedroosi viirust käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. oktoober 2025“. |
| --- | --- |

8)

42. reas asendatakse Spodoptera littoralis’e nukleaarse polühedroosi viirust käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. oktoober 2025“.

---

| 5.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 119/166 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 119/166

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/919,

4. mai 2023,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/804, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 14 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude impordi suhtes on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/804 (edaspidi „algne määrus“) (2) lõplik dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(1)

Teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude impordi suhtes on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/804 (edaspidi „algne määrus“) (2) lõplik dumpinguvastane tollimaks.

| (2) | Äriühingute Zhejiang Gross Seamless Steel Tubes Co., Ltd. ja Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd. suhtes kohaldatakse lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse vastavalt 41,4 %, TARICi (3) lisakood C204, ja 54,9 %, TARICi lisakoodi C172. |
| --- | --- |

(2)

Äriühingute Zhejiang Gross Seamless Steel Tubes Co., Ltd. ja Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd. suhtes kohaldatakse lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse vastavalt 41,4 %, TARICi (3) lisakood C204, ja 54,9 %, TARICi lisakoodi C172.

| (3) | 23. augustil 2019 omandas Daye Special Steel Company Ltd, (4) mis on samuti Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd aktsionär, äriühingu Zhejiang Gross Seamless Steel Tubes Co., Ltd. Selle omandamisega said Zhejiang Gross Seamless Steel Tubes Co., Ltd. ja Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd. seotud äriühinguteks. |
| --- | --- |

(3)

23. augustil 2019 omandas Daye Special Steel Company Ltd, (4) mis on samuti Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd aktsionär, äriühingu Zhejiang Gross Seamless Steel Tubes Co., Ltd. Selle omandamisega said Zhejiang Gross Seamless Steel Tubes Co., Ltd. ja Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd. seotud äriühinguteks.

| (4) | 12. septembril 2019 muutis äriühing Daye Special Steel Company Ltd. nime, mis on nüüd CITIC Pacific Special Steel Group Co., Ltd (edaspidi „CITIC Pacific Group“). Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd. muutis oma nime, mis on nüüd Daye Special Steel Co., Ltd (5) ja Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd muutis oma nime ja nüüd on see Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd (6). |
| --- | --- |

(4)

12. septembril 2019 muutis äriühing Daye Special Steel Company Ltd. nime, mis on nüüd CITIC Pacific Special Steel Group Co., Ltd (edaspidi „CITIC Pacific Group“). Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd. muutis oma nime, mis on nüüd Daye Special Steel Co., Ltd (5) ja Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd muutis oma nime ja nüüd on see Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd (6).

| (5) | Komisjon kinnitas, et äriühingute esitatud teave ja tõendid nimemuudatuste kohta olid õiged. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon kinnitas, et äriühingute esitatud teave ja tõendid nimemuudatuste kohta olid õiged.

| (6) | Võttes arvesse põhjendustes 3 ja 4 kirjeldatud muudatusi, leidis komisjon, et kummagi eksportiva tootja individuaalsed tollimaksumäärad tuleb asendada ühtse tollimaksumääraga vastloodud CITIC Pacific Groupi jaoks. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse põhjendustes 3 ja 4 kirjeldatud muudatusi, leidis komisjon, et kummagi eksportiva tootja individuaalsed tollimaksumäärad tuleb asendada ühtse tollimaksumääraga vastloodud CITIC Pacific Groupi jaoks.

| (7) | Muudatused seisnesid üksnes äriühingu Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd omandiõiguse muutmises ja nimevahetustes, ilma et see mõjutaks äriühingute tootmist ja tegevust ega muid dumpingu ja kahjuga seotud asjaolusid. Seepärast järeldas komisjon, et uue dumpinguvastase määra kehtestamine alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohaste uute dumpingu- ja kahjumarginaalide arvutuste alusel ei ole põhjendatud. Selle asemel pidas komisjon asjakohaseks määrata kontserni jaoks kindlaks üks tollimaksumäär, võttes aluseks mõlema eksportiva tootja esitatud ja algse uurimise käigus kontrollitud andmete kaalutud keskmise. |
| --- | --- |

(7)

Muudatused seisnesid üksnes äriühingu Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd omandiõiguse muutmises ja nimevahetustes, ilma et see mõjutaks äriühingute tootmist ja tegevust ega muid dumpingu ja kahjuga seotud asjaolusid. Seepärast järeldas komisjon, et uue dumpinguvastase määra kehtestamine alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohaste uute dumpingu- ja kahjumarginaalide arvutuste alusel ei ole põhjendatud. Selle asemel pidas komisjon asjakohaseks määrata kontserni jaoks kindlaks üks tollimaksumäär, võttes aluseks mõlema eksportiva tootja esitatud ja algse uurimise käigus kontrollitud andmete kaalutud keskmise.

| (8) | Nende andmete põhjal määras komisjon äriühingu CITIC Pacific Group suhtes kohaldatava ühtse kahju- ja dumpingumarginaali:








  Äriühing | Kahjumarginaal (%) | Dumpingumarginaal (%) | Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CITIC Pacific Group:






  — | Daye Special Steel Co., Ltd |

(8)

Nende andmete põhjal määras komisjon äriühingu CITIC Pacific Group suhtes kohaldatava ühtse kahju- ja dumpingumarginaali:

Äriühing

Kahjumarginaal (%)

Dumpingumarginaal (%)

Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr (%)

CITIC Pacific Group:

—

Daye Special Steel Co., Ltd

| — | Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd

51,8

92,1

51,8

| (9) | Komisjon võrdles kahju- ja dumpingumarginaale. Vastavalt algmääruse artikli 9 lõikes 4 sätestatud väiksema tollimaksu reeglile tuleks tollimaksu summa kehtestada dumpingu- või kahjumarginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb on madalam, kui sellisest väiksemast tollimaksust piisab liidu tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks. Eespool esitatu alusel on mõlema CITIC Pacific kontserni kuuluva äriühingu uus tollimaksumäär 51,8 %. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon võrdles kahju- ja dumpingumarginaale. Vastavalt algmääruse artikli 9 lõikes 4 sätestatud väiksema tollimaksu reeglile tuleks tollimaksu summa kehtestada dumpingu- või kahjumarginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb on madalam, kui sellisest väiksemast tollimaksust piisab liidu tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks. Eespool esitatu alusel on mõlema CITIC Pacific kontserni kuuluva äriühingu uus tollimaksumäär 51,8 %.

| (10) | Tulemused tehti huvitatud isikutele teatavaks ja neile anti aega märkuste esitamiseks. Märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(10)

Tulemused tehti huvitatud isikutele teatavaks ja neile anti aega märkuste esitamiseks. Märkusi ei esitatud.

| (11) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Tabelit rakendusmääruse (EL) 2017/804 artikli 1 lõikes 2 muudetakse järgmiselt:

| — | kustutatakse järgmine rida:







  Äriühing | Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd. | 54,9 | C172 |
| Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd. | 41,4 | C204 |

—

kustutatakse järgmine rida:

Äriühing

Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr (%)

TARICi lisakood

Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd.

54,9

C172

Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd.

41,4

C204

| — | tabelisse tuleks lisatakse järgmised read:







  Äriühing | Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| CITIC Pacific Group:






  — | Daye Special Steel Co., Ltd |

—

tabelisse tuleks lisatakse järgmised read:

Äriühing

Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr (%)

TARICi lisakood

CITIC Pacific Group:

—

Daye Special Steel Co., Ltd

| — | Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd

51,8

899H

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. mai 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 11. mai 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/804, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude impordi suhtes (ELT L 121, 12.5.2017, lk 3).

2

(3)  Euroopa Liidu integreeritud tariifistik.

3

(4)  Daye Special Steel Company Ltd (hiinakeelse nimega: 大冶特殊钢股份有限公司) on äriühingu CITIC Pacific Special Steel Group Co., Ltd. endine nimi, tegu ei ole eksportijaga Daye Special Steel Co., Ltd. (hiinakeelse nimega: 大冶特殊钢有限公司).

4

(5)  Huangshi linna turujärelevalve- ja haldusbüroo kiitis muudatuse heaks 4. septembril 2019.

5

(6)  Shangyu ringkonna turujärelevalve- ja haldusbüroo kiitis muudatuse heaks 27. augustil 2019.

6

---

OTSUSED

| 5.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 119/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 119/169

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/920,

4. mai 2023,

mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Gruusia kaitseväe toetamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 41 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/509 (1) loodi Euroopa rahutagamisrahastu, et liikmesriigid saaksid rahastada ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames võetavaid liidu meetmeid rahu säilitamiseks, konfliktide ennetamiseks ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamiseks aluslepingu artikli 21 lõike 2 punkti c kohaselt. Eelkõige kasutatakse Euroopa rahutagamisrahastut vastavalt otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikli 1 lõikele 2 selliste abimeetmete rahastamiseks nagu kolmandate riikide ning piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide sõjaliste ja kaitseküsimustega seotud suutlikkuse suurendamise meetmed. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/509 (1) loodi Euroopa rahutagamisrahastu, et liikmesriigid saaksid rahastada ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames võetavaid liidu meetmeid rahu säilitamiseks, konfliktide ennetamiseks ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamiseks aluslepingu artikli 21 lõike 2 punkti c kohaselt. Eelkõige kasutatakse Euroopa rahutagamisrahastut vastavalt otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikli 1 lõikele 2 selliste abimeetmete rahastamiseks nagu kolmandate riikide ning piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide sõjaliste ja kaitseküsimustega seotud suutlikkuse suurendamise meetmed.

| (2) | Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika 2016. aasta strateegias on sätestatud eesmärgid tugevdada julgeoleku ja kaitse valdkonda, panustada liidust idas asuvate riikide ja ühiskondade vastupanuvõimesse, töötada välja konfliktide ja kriiside puhul järgitav integreeritud lähenemisviis, edendada ja toetada piirkondlikke koostöökorraldusi ning tugevdada ülemaailmset juhtimist, mis põhineb rahvusvahelisel õigusel, sealhulgas rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimisel. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika 2016. aasta strateegias on sätestatud eesmärgid tugevdada julgeoleku ja kaitse valdkonda, panustada liidust idas asuvate riikide ja ühiskondade vastupanuvõimesse, töötada välja konfliktide ja kriiside puhul järgitav integreeritud lähenemisviis, edendada ja toetada piirkondlikke koostöökorraldusi ning tugevdada ülemaailmset juhtimist, mis põhineb rahvusvahelisel õigusel, sealhulgas rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimisel.

| (3) | 21. märtsil 2022 kiitis liit heaks strateegilise kompassi eesmärgiga saada tugevamaks ja võimekamaks julgeoleku tagajaks, sealhulgas toetades partnerite kaitsevõimet Euroopa rahutagamisrahastu suurema kasutamise abil. |
| --- | --- |

(3)

21. märtsil 2022 kiitis liit heaks strateegilise kompassi eesmärgiga saada tugevamaks ja võimekamaks julgeoleku tagajaks, sealhulgas toetades partnerite kaitsevõimet Euroopa rahutagamisrahastu suurema kasutamise abil.

| (4) | Liit on pühendunud tihedatele suhetele, et toetada tugevat, sõltumatut ja jõukat Gruusiat, tuginedes ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelisele assotsieerimislepingule (2) (edaspidi „assotsieerimisleping“), mis hõlmab ka põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda, ning poliitilise assotsieerimise ja majandusintegratsiooni edendamisele, toetades samal ajal kindlalt Gruusia territoriaalset terviklikkust tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides. Assotsieerimislepingu artikli 5 kohaselt liit ja Gruusia tugevdavad dialoogi ja koostööd ning seisukohtade järkjärgulist lähendamist välis- ja julgeolekupoliitika, sealhulgas ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) küsimustes, käsitledes eelkõige konfliktide ennetamise ja rahumeelse lahendamise, kriisiohjamise, piirkonna stabiilsuse, desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise, relvastuskontrolli ja relvaekspordi kontrolli probleeme. |
| --- | --- |

(4)

Liit on pühendunud tihedatele suhetele, et toetada tugevat, sõltumatut ja jõukat Gruusiat, tuginedes ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelisele assotsieerimislepingule (2) (edaspidi „assotsieerimisleping“), mis hõlmab ka põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda, ning poliitilise assotsieerimise ja majandusintegratsiooni edendamisele, toetades samal ajal kindlalt Gruusia territoriaalset terviklikkust tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides. Assotsieerimislepingu artikli 5 kohaselt liit ja Gruusia tugevdavad dialoogi ja koostööd ning seisukohtade järkjärgulist lähendamist välis- ja julgeolekupoliitika, sealhulgas ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) küsimustes, käsitledes eelkõige konfliktide ennetamise ja rahumeelse lahendamise, kriisiohjamise, piirkonna stabiilsuse, desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise, relvastuskontrolli ja relvaekspordi kontrolli probleeme.

| (5) | Liit tunnustab Gruusia olulist panust liidu ÜJKPsse, sealhulgas Gruusia jätkuvat panust liidu juhitavatesse ÜJKP kriisiohjemissioonidesse Kesk-Aafrika Vabariigis ja Mali Vabariigis. |
| --- | --- |

(5)

Liit tunnustab Gruusia olulist panust liidu ÜJKPsse, sealhulgas Gruusia jätkuvat panust liidu juhitavatesse ÜJKP kriisiohjemissioonidesse Kesk-Aafrika Vabariigis ja Mali Vabariigis.

| (6) | Käesolev otsus põhineb nõukogu otsustel (ÜVJP) 2021/2134 (3) ja (ÜVJP) 2022/2352 (4) seoses liidu jätkuva pühendumusega toetada Gruusia kaitseväe suutlikkuse tugevdamist prioriteetsete vajadustega valdkondades. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev otsus põhineb nõukogu otsustel (ÜVJP) 2021/2134 (3) ja (ÜVJP) 2022/2352 (4) seoses liidu jätkuva pühendumusega toetada Gruusia kaitseväe suutlikkuse tugevdamist prioriteetsete vajadustega valdkondades.

| (7) | 8. veebruaril 2023 sai liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) Gruusialt taotluse, milles paluti liidul toetada Gruusia kaitseväge põhivarustuse hankimisel, et tugevdada Gruusia kaitseväe pioneeri-, juhtimis-, meditsiini-, küberkaitse- ja logistikaüksuste suutlikkust. |
| --- | --- |

(7)

8. veebruaril 2023 sai liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) Gruusialt taotluse, milles paluti liidul toetada Gruusia kaitseväge põhivarustuse hankimisel, et tugevdada Gruusia kaitseväe pioneeri-, juhtimis-, meditsiini-, küberkaitse- ja logistikaüksuste suutlikkust.

| (8) | Abimeetmete rakendamisel võetakse arvesse otsuses (ÜVJP) 2021/509 sätestatud põhimõtteid ja nõudeid ning eelkõige järgitakse vastavust nõukogu ühisele seisukohale 2008/944/ÜVJP (5) ja Euroopa rahutagamisrahastust rahastatavate tulude ja kulude haldamise korrale. |
| --- | --- |

(8)

Abimeetmete rakendamisel võetakse arvesse otsuses (ÜVJP) 2021/509 sätestatud põhimõtteid ja nõudeid ning eelkõige järgitakse vastavust nõukogu ühisele seisukohale 2008/944/ÜVJP (5) ja Euroopa rahutagamisrahastust rahastatavate tulude ja kulude haldamise korrale.

| (9) | Nõukogu kinnitab taas oma kindlat kavatsust kaitsta, edendada ja järgida inimõigusi, põhivabadusi ja demokraatlikke põhimõtteid ning tugevdada õigusriiki ja head valitsemistava, järgides Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, inimõiguste ülddeklaratsiooni ja rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja rahvusvahelist humanitaarõigust, |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu kinnitab taas oma kindlat kavatsust kaitsta, edendada ja järgida inimõigusi, põhivabadusi ja demokraatlikke põhimõtteid ning tugevdada õigusriiki ja head valitsemistava, järgides Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, inimõiguste ülddeklaratsiooni ja rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja rahvusvahelist humanitaarõigust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Abimeetme loomine, eesmärgid, kohaldamisala ja kestus

1.   Luuakse Euroopa rahutagamisrahastust rahastatav abimeede (edaspidi „abimeede“), millega toetatakse Gruusiat (edaspidi „toetusesaaja“).

2.   Abimeetme eesmärk on aidata tugevdada Gruusia kaitseväe suutlikkust suurendada riigi julgeolekut, stabiilsust ja vastupidavust kaitsesektoris kooskõlas liidu üldise poliitikaga Gruusia suhtes. Tuginedes Euroopa rahutagamisrahastu varasemale toetusele, on abimeetme eesmärk võimaldada Gruusia kaitseväel suurendada tegevuse tulemuslikkust, kiirendada vastavuse saavutamist liidu standarditega ja edendada koostalitlusvõimet ning seeläbi paremini kaitsta tsiviilelanikke kriisides ja hädaolukordades. Samuti tugevdab see Gruusia suutlikkust osaleda ELi ÜJKP sõjalistes missioonides ja operatsioonides.

3.   Lõikes 2 sätestatud eesmärgi saavutamiseks rahastatakse abimeetmest selle raames toetatavate Gruusia kaitseväe üksuste varustamist järgmise varustusega, mis ei ole mõeldud surmava jõu kasutamiseks, ning varude ja teenustega, sealhulgas tehnilise väljaõppega, kui seda taotletakse:

| a) | pioneerivarustus; |
| --- | --- |

a)

pioneerivarustus;

| b) | suurtükiväe liikumisvahendid; |
| --- | --- |

b)

suurtükiväe liikumisvahendid;

| c) | meditsiinivarustus; |
| --- | --- |

c)

meditsiinivarustus;

| d) | küberkaitsevahendid; |
| --- | --- |

d)

küberkaitsevahendid;

| e) | logistikaseadmed. |
| --- | --- |

e)

logistikaseadmed.

4.   Abimeetme kestus on 36 kuud alates eelarvevahendite käsutajana tegutseva abimeetmete halduri ja käesoleva otsuse artikli 4 lõikes 2 osutatud üksuste vahel esimese lepingu sõlmimise kuupäevast, vastavalt otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikli 32 lõike 2 punktile a.

Artikkel 2

Rahastamiskord

1.   Abimeetmega seotud kulutuste katmiseks ettenähtud lähtesumma on 30 000 000 eurot.

2.   Kõiki kulutusi hallatakse vastavalt otsusele (ÜVJP) 2021/509 ning Euroopa rahutagamisrahastust rahastatavate tulude ja kulude haldamise korrale.

Artikkel 3

Kokkulepped toetusesaajaga

1.   Kõrge esindaja sõlmib toetusesaajaga vajalikud kokkulepped tagamaks, et toetusesaaja järgib käesoleva otsusega kehtestatud nõudeid ja tingimusi, mis on abimeetmest toetuse andmise tingimus.

2.   Lõikes 1 osutatud kokkulepped hõlmavad sätteid, millega kohustatakse toetusesaajat tagama, et:

| a) | Gruusia kaitseväe üksused järgivad asjakohast rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja rahvusvahelist humanitaarõigust; |
| --- | --- |

a)

Gruusia kaitseväe üksused järgivad asjakohast rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja rahvusvahelist humanitaarõigust;

| b) | kogu abimeetme raames antud vara kasutatakse nõuetekohaselt ja tõhusalt eesmärkidel, milleks see anti; |
| --- | --- |

b)

kogu abimeetme raames antud vara kasutatakse nõuetekohaselt ja tõhusalt eesmärkidel, milleks see anti;

| c) | kogu abimeetme raames antud vara hooldatakse piisavalt, et tagada selle kasutatavus ja operatiivne kättesaadavus kogu olelusringi jooksul; |
| --- | --- |

c)

kogu abimeetme raames antud vara hooldatakse piisavalt, et tagada selle kasutatavus ja operatiivne kättesaadavus kogu olelusringi jooksul;

| d) | abimeetme raames antud vara ei lähe kaduma ning seda ei anta selle olelusringi lõpus ilma otsuse (ÜVJP) 2021/509 kohaselt loodud rahastu komitee nõusolekuta üle muudele isikutele või üksustele kui need, kes on nimetatud kokkulepetes kindlaks määratud. |
| --- | --- |

d)

abimeetme raames antud vara ei lähe kaduma ning seda ei anta selle olelusringi lõpus ilma otsuse (ÜVJP) 2021/509 kohaselt loodud rahastu komitee nõusolekuta üle muudele isikutele või üksustele kui need, kes on nimetatud kokkulepetes kindlaks määratud.

3.   Lõikes 1 osutatud kokkulepped hõlmavad sätteid abimeetmest toetuse andmise peatamise ja lõpetamise kohta, kui leitakse, et toetusesaaja on lõikes 2 sätestatud kohustusi rikkunud.

Artikkel 4

Rakendamine

1.   Kõrge esindaja vastutab käesoleva otsuse rakendamise tagamise eest vastavalt otsuse (ÜVJP) 2021/509 ning Euroopa rahutagamisrahastust rahastatavate tulude ja kulude haldamise korrale, järgides terviklikku metoodikaraamistikku Euroopa rahutagamisrahastust rahastatavate abimeetmete jaoks nõutavate meetmete ja kontrollide hindamiseks ja kindlaksmääramiseks.

2.   Artikli 1 lõikes 3 nimetatud tegevusi rakendab:

| a) | artikli 1 lõike 3 punktide a, b, c ja e puhul projektijuhtimise keskasutus (Central Project Management Agency) ning |
| --- | --- |

a)

artikli 1 lõike 3 punktide a, b, c ja e puhul projektijuhtimise keskasutus (Central Project Management Agency) ning

| b) | artikli 1 lõike 3 punkti d puhul e-Riigi Akadeemia (e-Governance Academy). |
| --- | --- |

b)

artikli 1 lõike 3 punkti d puhul e-Riigi Akadeemia (e-Governance Academy).

Artikkel 5

Järelevalve, kontroll ja hindamine

1.   Kõrge esindaja teostab järelevalvet toetusesaaja artiklis 3 sätestatud kohustuste täitmise üle. Kõnealust järelevalvet kasutatakse selleks, et tõsta teadlikkust artikli 3 kohaselt kehtestatud kohustuste rikkumise kontekstist ja riskidest ning aidata vältida selliseid rikkumisi, sealhulgas rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumisi abimeetmest toetatavate Gruusia kaitseväe üksuste poolt.

2.   Varustuse ja varude tagamisele järgnev kontroll korraldatakse järgmiselt:

| a) | tarne nõuetekohasuse tõendamine, mille puhul lõppkasutaja relvajõud allkirjastavad tarnesertifikaadid omandiõiguse üleminekul; |
| --- | --- |

a)

tarne nõuetekohasuse tõendamine, mille puhul lõppkasutaja relvajõud allkirjastavad tarnesertifikaadid omandiõiguse üleminekul;

| b) | inventuuri puudutav aruandlus, mille puhul toetusesaaja esitab igal aastal aruandeid kindlaksmääratud varustusühikute inventuuri kohta seni, kuni poliitika- ja julgeolekukomitee ei pea seda aruandlust enam vajalikuks; |
| --- | --- |

b)

inventuuri puudutav aruandlus, mille puhul toetusesaaja esitab igal aastal aruandeid kindlaksmääratud varustusühikute inventuuri kohta seni, kuni poliitika- ja julgeolekukomitee ei pea seda aruandlust enam vajalikuks;

| c) | kohapealne kontroll, mille puhul toetusesaaja võimaldab kõrgele esindajale taotluse korral juurdepääsu kohapealse kontrolli läbiviimiseks. |
| --- | --- |

c)

kohapealne kontroll, mille puhul toetusesaaja võimaldab kõrgele esindajale taotluse korral juurdepääsu kohapealse kontrolli läbiviimiseks.

3.   Kõrge esindaja viib pärast abimeetme lõpuleviimist läbi lõpphindamise, et teha kindlaks, kas abimeede on aidanud kaasa artikli 1 lõikes 2 esitatud eesmärgi saavutamisele.

Artikkel 6

Aruandlus

Rakendamisperioodil esitab kõrge esindaja poliitika- ja julgeolekukomiteele iga kuue kuu järel aruande abimeetme rakendamise kohta kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikliga 63. Abimeetmete haldur annab otsuse (ÜVJP) 2021/509 kohaselt loodud rahastu komiteele korrapäraselt teavet tulude ja kulude haldamise kohta kooskõlas nimetatud otsuse artikliga 38, edastades sealhulgas teavet seotud tarnijate ja alltöövõtjate kohta.

Artikkel 7

Peatamine ja lõpetamine

1.   Poliitika- ja julgeolekukomitee võib kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikliga 64 otsustada abimeetme rakendamise täielikult või osaliselt peatada.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee võib samuti soovitada, et nõukogu abimeetme lõpetaks.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 4. mai 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/509, millega luuakse Euroopa rahutagamisrahastu ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2015/528 (ELT L 102, 24.3.2021, lk 14).

1

(2)  
  ELT L 261, 30.8.2014, lk 4.

2

(3)  Nõukogu 2. detsembri 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/2134, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Gruusia kaitseväe toetamiseks (ELT L 432, 3.12.2021, lk 55).

3

(4)  Nõukogu 1. detsembri 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/2352, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Gruusia kaitseväe toetamiseks (ELT L 311, 2.12.2022, lk 145).

4

(5)  Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (ELT L 335, 13.12.2008, lk 99).

5

---

| 5.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 119/173 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 119/173

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/921,

4. mai 2023,

mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Moldova Vabariigi relvajõudude toetamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 41 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/509 (1) loodi Euroopa rahutagamisrahastu, et liikmesriigid saaksid rahastada ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames võetavaid liidu meetmeid rahu säilitamiseks, konfliktide ennetamiseks ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamiseks aluslepingu artikli 21 lõike 2 punkti c kohaselt. Eelkõige kasutatakse Euroopa rahutagamisrahastut vastavalt otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikli 1 lõikele 2 selliste abimeetmete rahastamiseks nagu kolmandate riikide ning piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide sõjaliste ja kaitseküsimustega seotud suutlikkuse suurendamise meetmed. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/509 (1) loodi Euroopa rahutagamisrahastu, et liikmesriigid saaksid rahastada ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames võetavaid liidu meetmeid rahu säilitamiseks, konfliktide ennetamiseks ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamiseks aluslepingu artikli 21 lõike 2 punkti c kohaselt. Eelkõige kasutatakse Euroopa rahutagamisrahastut vastavalt otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikli 1 lõikele 2 selliste abimeetmete rahastamiseks nagu kolmandate riikide ning piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide sõjaliste ja kaitseküsimustega seotud suutlikkuse suurendamise meetmed.

| (2) | Euroopa Liidu 2016. aasta üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias määratakse kindlaks eesmärgid tugevdada julgeoleku ja kaitse valdkonda, panustada liidust idas asuvate riikide ja ühiskondade vastupanuvõimesse, töötada välja konfliktide ja kriiside puhul järgitav integreeritud lähenemisviis, edendada ja toetada piirkondlikke koostöökorraldusi ning tugevdada üleilmset juhtimist, mis põhineb rahvusvahelisel õigusel, sealhulgas rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimisel. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu 2016. aasta üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias määratakse kindlaks eesmärgid tugevdada julgeoleku ja kaitse valdkonda, panustada liidust idas asuvate riikide ja ühiskondade vastupanuvõimesse, töötada välja konfliktide ja kriiside puhul järgitav integreeritud lähenemisviis, edendada ja toetada piirkondlikke koostöökorraldusi ning tugevdada üleilmset juhtimist, mis põhineb rahvusvahelisel õigusel, sealhulgas rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimisel.

| (3) | Liit kiitis 21. märtsil 2022 heaks strateegilise kompassi, eesmärgiga muutuda tugevamaks ja võimekamaks julgeoleku tagajaks, sealhulgas kasutades Euroopa rahutagamisrahastut rohkem partnerite kaitsevõime toetamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Liit kiitis 21. märtsil 2022 heaks strateegilise kompassi, eesmärgiga muutuda tugevamaks ja võimekamaks julgeoleku tagajaks, sealhulgas kasutades Euroopa rahutagamisrahastut rohkem partnerite kaitsevõime toetamiseks.

| (4) | Liit on pühendunud tihedatele suhetele, et toetada tugevat, sõltumatut ja jõukat Moldova Vabariiki, tuginedes ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelisele assotsieerimislepingule (2) (edaspidi „assotsieerimisleping“), mis hõlmab ka põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda, ning poliitilise assotsieerumise ja majandusintegratsiooni edendamisele, toetades samal ajal kindlalt Moldova Vabariigi suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides. Assotsieerimislepingu artikli 5 kohaselt tugevdavad liit ja Moldova Vabariik dialoogi ja koostööd ning lähendavad järkjärgult seisukohti välis- ja julgeolekupoliitika (sealhulgas ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP)) küsimustes, käsitledes eelkõige konfliktide ennetamise ja rahumeelse lahendamise, kriisiohjamise, piirkonna stabiilsuse, desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise, relvastuskontrolli ja relvaekspordi kontrolli probleeme. |
| --- | --- |

(4)

Liit on pühendunud tihedatele suhetele, et toetada tugevat, sõltumatut ja jõukat Moldova Vabariiki, tuginedes ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelisele assotsieerimislepingule (2) (edaspidi „assotsieerimisleping“), mis hõlmab ka põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda, ning poliitilise assotsieerumise ja majandusintegratsiooni edendamisele, toetades samal ajal kindlalt Moldova Vabariigi suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides. Assotsieerimislepingu artikli 5 kohaselt tugevdavad liit ja Moldova Vabariik dialoogi ja koostööd ning lähendavad järkjärgult seisukohti välis- ja julgeolekupoliitika (sealhulgas ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP)) küsimustes, käsitledes eelkõige konfliktide ennetamise ja rahumeelse lahendamise, kriisiohjamise, piirkonna stabiilsuse, desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise, relvastuskontrolli ja relvaekspordi kontrolli probleeme.

| (5) | Liit tunnustab Moldova Vabariigi olulist panust liidu ÜJKPsse, sealhulgas Moldova Vabariigi jätkuvat panust Euroopa Liidu väljaõppemissiooni Mali Vabariigis. |
| --- | --- |

(5)

Liit tunnustab Moldova Vabariigi olulist panust liidu ÜJKPsse, sealhulgas Moldova Vabariigi jätkuvat panust Euroopa Liidu väljaõppemissiooni Mali Vabariigis.

| (6) | Käesolev otsus põhineb nõukogu otsustel (ÜVJP) 2021/2136 (3) ja (ÜVJP) 2022/1093 (4) seoses liidu jätkuva pühendumusega toetada Moldova Vabariigi relvajõudude suutlikkuse suurendamist prioriteetsete vajaduste valdkondades. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev otsus põhineb nõukogu otsustel (ÜVJP) 2021/2136 (3) ja (ÜVJP) 2022/1093 (4) seoses liidu jätkuva pühendumusega toetada Moldova Vabariigi relvajõudude suutlikkuse suurendamist prioriteetsete vajaduste valdkondades.

| (7) | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) sai 6. veebruaril 2023 Moldova Vabariigilt taotluse, et liit abistaks Moldova Vabariigi relvajõude nende õhuseire-, liikuvus-, logistika-, juhtimis- ja küberkaitseüksuste suutlikkuse suurendamiseks olulise varustuse hankimisel. |
| --- | --- |

(7)

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) sai 6. veebruaril 2023 Moldova Vabariigilt taotluse, et liit abistaks Moldova Vabariigi relvajõude nende õhuseire-, liikuvus-, logistika-, juhtimis- ja küberkaitseüksuste suutlikkuse suurendamiseks olulise varustuse hankimisel.

| (8) | Abimeetmeid tuleb rakendada, võttes arvesse otsuses (ÜVJP) 2021/509 sätestatud põhimõtteid ja nõudeid, eelkõige vastavust nõukogu ühisele seisukohale 2008/944/ÜVJP, (5) ning kooskõlas Euroopa rahutagamisrahastust rahastatavate tulude ja kulude haldamise korraga. |
| --- | --- |

(8)

Abimeetmeid tuleb rakendada, võttes arvesse otsuses (ÜVJP) 2021/509 sätestatud põhimõtteid ja nõudeid, eelkõige vastavust nõukogu ühisele seisukohale 2008/944/ÜVJP, (5) ning kooskõlas Euroopa rahutagamisrahastust rahastatavate tulude ja kulude haldamise korraga.

| (9) | Nõukogu kinnitab taas oma kindlat kavatsust kaitsta, edendada ja järgida inimõigusi, põhivabadusi ja demokraatlikke põhimõtteid ning tugevdada õigusriiki ja head valitsemistava, järgides Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, inimõiguste ülddeklaratsiooni ja rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja rahvusvahelist humanitaarõigust, |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu kinnitab taas oma kindlat kavatsust kaitsta, edendada ja järgida inimõigusi, põhivabadusi ja demokraatlikke põhimõtteid ning tugevdada õigusriiki ja head valitsemistava, järgides Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, inimõiguste ülddeklaratsiooni ja rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja rahvusvahelist humanitaarõigust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Abimeetme loomine, eesmärgid, kohaldamisala ja kestus

1.   Luuakse Euroopa rahutagamisrahastust rahastatav abimeede (edaspidi „abimeede“), millega toetatakse Moldova Vabariiki (edaspidi „toetusesaaja“).

2.   Abimeetme eesmärk on aidata tugevdada Moldova Vabariigi relvajõudude suutlikkust, et suurendada riigi julgeolekut, stabiilsust ja vastupanuvõimet kaitsesektoris kooskõlas liidu üldise Moldova Vabariiki käsitleva poliitikaga. Tuginedes Euroopa rahutagamisrahastu varasemale toetusele, võimaldab abimeede Moldova Vabariigi relvajõududel suurendada operatiivset tulemuslikkust, vastata kiiremini liidu standarditele ja koostalitlusvõimele ning seeläbi paremini kaitsta tsiviilisikuid kriisides ja hädaolukordades. Samuti tugevdab see Moldova Vabariigi suutlikkust osaleda ELi ÜJKP sõjalistes missioonides ja operatsioonides.

3.   Lõikes 2 sätestatud eesmärgi saavutamiseks rahastatakse abimeetmest järgmist liiki varustust, mis ei ole mõeldud surmava jõu kasutamiseks, varusid ja teenuseid, sealhulgas tehnilise väljaõppe andmist abimeetmest toetatavatele Moldova Vabariigi relvajõudude üksustele:

| a) | õhuseireseadmed; |
| --- | --- |

a)

õhuseireseadmed;

| b) | liikuvuse ja transpordiga seotud varustus; |
| --- | --- |

b)

liikuvuse ja transpordiga seotud varustus;

| c) | logistikaseadmed; |
| --- | --- |

c)

logistikaseadmed;

| d) | juhtimisseadmed; |
| --- | --- |

d)

juhtimisseadmed;

| e) | küberkaitsevarustus. |
| --- | --- |

e)

küberkaitsevarustus.

4.   Abimeetme kestus on 36 kuud alates eelarvevahendite käsutajana tegutseva abimeetmete halduri ja käesoleva otsuse artikli 4 lõikes 2 osutatud üksuste vahel vastavalt otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikli 32 lõike 2 punktile a esimese lepingu sõlmimise kuupäevast.

Artikkel 2

Rahastamiskord

1.   Abimeetmega seotud kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma on 40 000 000 eurot.

2.   Kõiki kulutusi hallatakse vastavalt otsusele (ÜVJP) 2021/509 ning Euroopa rahutagamisrahastust rahastatavate tulude ja kulude haldamise korrale.

Artikkel 3

Kokkulepped toetusesaajaga

1.   Kõrge esindaja sõlmib toetusesaajaga vajalikud kokkulepped tagamaks, et toetusesaaja järgib käesoleva otsusega kehtestatud nõudeid ja tingimusi, mis on abimeetme raames toetuse andmise tingimus.

2.   Lõikes 1 osutatud kokkulepped hõlmavad sätteid, millega kohustatakse toetusesaajat tagama, et:

| a) | Moldova Vabariigi relvajõudude üksused järgivad asjakohast rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja rahvusvahelist humanitaarõigust; |
| --- | --- |

a)

Moldova Vabariigi relvajõudude üksused järgivad asjakohast rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja rahvusvahelist humanitaarõigust;

| b) | kogu abimeetme raames antud vara kasutatakse nõuetekohaselt ja tõhusalt eesmärkidel, milleks see anti; |
| --- | --- |

b)

kogu abimeetme raames antud vara kasutatakse nõuetekohaselt ja tõhusalt eesmärkidel, milleks see anti;

| c) | kogu abimeetme raames antud vara hooldatakse piisavalt, et tagada selle kasutatavus ja operatiivne kättesaadavus kogu olelusringi jooksul; |
| --- | --- |

c)

kogu abimeetme raames antud vara hooldatakse piisavalt, et tagada selle kasutatavus ja operatiivne kättesaadavus kogu olelusringi jooksul;

| d) | abimeetme raames antud vara ei lähe kaduma ning seda ei anta olelusringi lõpus ilma otsuse (ÜVJP) 2021/509 kohaselt loodud rahastu komitee nõusolekuta üle muudele isikutele või üksustele kui need, kes on nimetatud kokkulepetes kindlaks määratud. |
| --- | --- |

d)

abimeetme raames antud vara ei lähe kaduma ning seda ei anta olelusringi lõpus ilma otsuse (ÜVJP) 2021/509 kohaselt loodud rahastu komitee nõusolekuta üle muudele isikutele või üksustele kui need, kes on nimetatud kokkulepetes kindlaks määratud.

3.   Lõikes 1 osutatud kokkulepped hõlmavad sätteid abimeetme raames toetuse andmise peatamise ja lõpetamise kohta, kui leitakse, et toetusesaaja on lõikes 2 sätestatud kohustusi rikkunud.

Artikkel 4

Rakendamine

1.   Kõrge esindaja vastutab käesoleva otsuse rakendamise tagamise eest kooskõlas otsusega (ÜVJP) 2021/509 ning Euroopa rahutagamisrahastust rahastatavate tulude ja kulude haldamise korraga, järgides terviklikku metoodikaraamistikku, mille alusel hinnatakse Euroopa rahutagamisrahastu abimeetmete jaoks vajalikke meetmeid ja kontrolle ning määratakse need kindlaks.

2.   Artikli 1 lõikes 3 nimetatud tegevust viib ellu:

| a) | Eesti Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus seoses artikli 1 lõike 3 punktidega a–d ning |
| --- | --- |

a)

Eesti Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus seoses artikli 1 lõike 3 punktidega a–d ning

| b) | E-riigi Akadeemia seoses artikli 1 lõike 3 punktiga e. |
| --- | --- |

b)

E-riigi Akadeemia seoses artikli 1 lõike 3 punktiga e.

Artikkel 5

Seire, kontroll ja hindamine

1.   Kõrge esindaja teeb seiret artiklis 3 sätestatud kohustuste toetusesaajapoolse täitmise üle. Kõnealust seiret kasutatakse selleks, et suurendada teadlikkust kooskõlas artikliga 3 kehtestatud kohustuste rikkumise kontekstist ja riskidest ning aidata vältida selliseid rikkumisi, sealhulgas rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumisi, abimeetmest toetatavate Moldova Vabariigi relvajõudude üksuste poolt.

2.   Varustuse ja varude saatmisjärgne kontroll korraldatakse järgmiselt:

| a) | tarne kättesaamise tõendamine, mille puhul lõppkasutaja relvajõud allkirjastavad omandiõiguse üleminekul tarnesertifikaadid; |
| --- | --- |

a)

tarne kättesaamise tõendamine, mille puhul lõppkasutaja relvajõud allkirjastavad omandiõiguse üleminekul tarnesertifikaadid;

| b) | inventuuri puudutav aruandlus, mille puhul toetusesaaja esitab igal aastal inventuuriaruande kindlaksmääratud varustusühikute kohta seni, kuni poliitika- ja julgeolekukomitee ei pea seda aruandlust enam vajalikuks; |
| --- | --- |

b)

inventuuri puudutav aruandlus, mille puhul toetusesaaja esitab igal aastal inventuuriaruande kindlaksmääratud varustusühikute kohta seni, kuni poliitika- ja julgeolekukomitee ei pea seda aruandlust enam vajalikuks;

| c) | kohapealsed kontrollid, mille puhul toetusesaaja võimaldab kõrgele esindajale taotluse korral juurdepääsu kohapealsete kontrollide tegemiseks. |
| --- | --- |

c)

kohapealsed kontrollid, mille puhul toetusesaaja võimaldab kõrgele esindajale taotluse korral juurdepääsu kohapealsete kontrollide tegemiseks.

3.   Kõrge esindaja teeb pärast abimeetme lõpuleviimist lõpphindamise, et teha kindlaks, kas abimeede on aidanud kaasa artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgi saavutamisele.

Artikkel 6

Aruandlus

Rakendamise ajal esitab kõrge esindaja poliitika- ja julgeolekukomiteele iga kuue kuu järel aruande abimeetme rakendamise kohta kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikliga 63. Abimeetmete haldur annab otsuse (ÜVJP) 2021/509 kohaselt loodud rahastu komiteele kooskõlas nimetatud otsuse artikliga 38 korrapäraselt teavet tulude ja kulude haldamise kohta, edastades sealhulgas teavet seotud tarnijate ja alltöövõtjate kohta.

Artikkel 7

Peatamine ja lõpetamine

1.   Poliitika- ja julgeolekukomitee võib kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikliga 64 otsustada abimeetme rakendamise täielikult või osaliselt peatada.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee võib samuti soovitada nõukogul abimeede lõpetada.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 4. mai 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/509, millega luuakse Euroopa rahutagamisrahastu ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2015/528 (ELT L 102, 24.3.2021, lk 14).

1

(2)  
  ELT L 260, 30.8.2014, lk 4.

2

(3)  Nõukogu 2. detsembri 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/2136, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Moldova Vabariigi relvajõudude toetamiseks (ELT L 432, 3.12.2021, lk 63).

3

(4)  Nõukogu 30. juuni 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/1093, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Moldova Vabariigi relvajõudude toetamiseks (ELT L 176, 1.7.2022, lk 22).

4

(5)  Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (ELT L 335, 13.12.2008, lk 99).

5

---

| 5.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 119/177 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 119/177

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (ÜVJP) 2023/922,

4. mai 2023,

millega rakendatakse otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2010. aasta otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis (1), eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 20. detsembril 2010 vastu otsuse 2010/788/ÜVJP. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 20. detsembril 2010 vastu otsuse 2010/788/ÜVJP.

| (2) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1533 (2004) alusel loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee ajakohastas 1. märtsil 2023 teavet ühe isiku kohta, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1533 (2004) alusel loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee ajakohastas 1. märtsil 2023 teavet ühe isiku kohta, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (3) | Otsuse 2010/788/ÜVJP I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2010/788/ÜVJP I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2010/788/ÜVJP I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 4. mai 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  ELT L 336, 21.12.2010, lk 30.

1

---

LISA

Otsuse 2010/788/ÜVJP I lisa a osa (artikli 3 lõikes 1 osutatud isikute loetelu) kanne 30 asendatakse järgmisega:

| „30. | Bosco TAGANDA
  (teise nimega a) Bosco Ntaganda, b) Bosco Ntagenda, c) General Taganda, d) Lydia (kui ta oli APRi liige), e) Terminator, f) Tango Romeo (kutsung), g) Romeo (kutsung), h) Major)
  Aadress: Belgia (14. detsembri 2022. aasta seisuga)

  Sünnikuupäev: vahemikus 1973–1974.
  Sünnikoht: Bigogwe, Rwanda.
  Kodakondsus: Kongo Demokraatlik Vabariik.
  ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 1. november 2005 (kannet on muudetud 13. oktoobril 2016, 19. augustil 2020, 1. märtsil 2023).
  Muu teave: sündinud Rwandas, kolis lapsena Nyamitabasse, Masisi territooriumil, Põhja-Kivus. Nimetati presidendi määrusega pärast Ituri rahulepinguid 11. detsembril 2004 FARDC brigaadikindraliks. Endine CNDP staabiülem, määrati pärast Laurent Nkunda vahistamist 2009. aasta jaanuaris CNDP sõjaväekomandöriks. Alates 2009. aasta jaanuarist FDLRi vastaste järjestikuste operatsioonide „Umoja Wetu“, „Kimia II“ ja „Amani Leo“
  de facto asekomandör Põhja- ja Lõuna-Kivus. Sisenes 2013. aasta märtsis Rwandasse ja andis 22. märtsil Kigalis end vabatahtlikult Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ametnike kätte. Anti üle Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule Madalmaades Haagis. Rahvusvaheline Kriminaalkohus kinnitas 9. juunil 2014 tema vastu esitatud 13 süüdistust sõjakuritegudes ja viis inimsusvastastes kuritegudes; kohtuprotsess algas 2015. aasta septembris. Rahvusvaheline Kriminaalkohus mõistis ta 8. juulil 2019 süüdi 18 sõjakuriteos ja inimsusvastases kuriteos, mis pandi toime Ituris aastatel 2002–2003. 7. novembril 2019 mõisteti talle kokku 30 aastat vangistust. Ta kaebas edasi nii oma süüdimõistmise kui ka karistuse. Rahvusvahelise Kriminaalkohtu apellatsioonikoda kinnitas 30. märtsil 2021, et otsus tema süüdimõistmise ja karistuse kohta jääb jõusse. 14. detsembril 2022 viidi ta karistuse täitmiseks Belgia territooriumile. Link Interpoli ja ÜRO Julgeolekunõukogu eriteadete veebilehele: https://www.interpol.int/en/How-we-work/Notices/View-UN-Notices-Individuals
  Lisateave sanktsioonide komitee esitatud kirjeldavast kokkuvõttest loetellu kandmise põhjuste kohta:
  Bosco Taganda oli UPC/Li sõjaline komandör, kellel oli poliitilist mõjuvõimu ning kes juhtis pidevalt UPC/Li jõudude tegevust, mis on üks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1493 (2003) punktis 20 nimetatud relvastatud rühmitustest, ning oli seotud relvaembargot rikkuva ebaseadusliku relvakaubandusega. Ta nimetati 2004. aasta detsembris FARDC kindraliks, kuid keeldus edutamisest, jäädes seega FARDCst väljapoole. Laste ja relvastatud konfliktidega tegeleva peasekretäri eriesindaja büroo andmetel kannab ta vastutust laste värbamise ja kasutamise eest Ituris 2002. ja 2003. aastal ning vastutab otseselt ja/või käsuliinist tulenevalt 155 laste värbamise ja kasutamise juhtumi eest Põhja-Kivus 2002.–2009. aastal. Tollase CNDP staabiülemana vastutab ta otseselt ja käsuliinist tulenevalt Kiwanja massimõrva eest novembris 2008.
  Sündinud Rwandas, kolis lapsena Nyamitabasse, Masisi territooriumil, Põhja-Kivu provintsis. Elas 2011. aasta juunis Gomas ja omas suuri farme Ngungu piirkonnas, Masisi territooriumil, Põhja-Kivu provintsis. Nimetati presidendi määrusega pärast Ituri rahulepinguid 11. detsembril 2004 FARDC brigaadikindraliks. Oli CNDP staabiülem, määrati pärast Laurent Nkunda vahistamist 2009. aasta jaanuaris CNDP sõjaliseks komandöriks. Alates 2009. aasta jaanuarist oli ta FDLRi vastaste järjestikuste operatsioonide „Umoja Wetu“, „Kimia II“ ja „Amani Leo“
  de facto asekomandör Põhja- ja Lõuna-Kivu provintsis. Sisenes 2013. aasta märtsis Rwandasse, andis 22. märtsil Kigalis end vabatahtlikult Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ametnike kätte ja anti seejärel üle Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule Madalmaades Haagis. Rahvusvaheline Kriminaalkohus kinnitas 9. juunil 2014 tema vastu esitatud 13 süüdistust sõjakuritegudes ja viis inimsusvastastes kuritegudes. Kohtuprotsess algas 2015. aasta septembris.“ |
| --- | --- |

„30.

Bosco TAGANDA

(teise nimega a) Bosco Ntaganda, b) Bosco Ntagenda, c) General Taganda, d) Lydia (kui ta oli APRi liige), e) Terminator, f) Tango Romeo (kutsung), g) Romeo (kutsung), h) Major)

Aadress: Belgia (14. detsembri 2022. aasta seisuga)

Sünnikuupäev: vahemikus 1973–1974.

Sünnikoht: Bigogwe, Rwanda.

Kodakondsus: Kongo Demokraatlik Vabariik.

ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 1. november 2005 (kannet on muudetud 13. oktoobril 2016, 19. augustil 2020, 1. märtsil 2023).

Muu teave: sündinud Rwandas, kolis lapsena Nyamitabasse, Masisi territooriumil, Põhja-Kivus. Nimetati presidendi määrusega pärast Ituri rahulepinguid 11. detsembril 2004 FARDC brigaadikindraliks. Endine CNDP staabiülem, määrati pärast Laurent Nkunda vahistamist 2009. aasta jaanuaris CNDP sõjaväekomandöriks. Alates 2009. aasta jaanuarist FDLRi vastaste järjestikuste operatsioonide „Umoja Wetu“, „Kimia II“ ja „Amani Leo“
  de facto asekomandör Põhja- ja Lõuna-Kivus. Sisenes 2013. aasta märtsis Rwandasse ja andis 22. märtsil Kigalis end vabatahtlikult Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ametnike kätte. Anti üle Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule Madalmaades Haagis. Rahvusvaheline Kriminaalkohus kinnitas 9. juunil 2014 tema vastu esitatud 13 süüdistust sõjakuritegudes ja viis inimsusvastastes kuritegudes; kohtuprotsess algas 2015. aasta septembris. Rahvusvaheline Kriminaalkohus mõistis ta 8. juulil 2019 süüdi 18 sõjakuriteos ja inimsusvastases kuriteos, mis pandi toime Ituris aastatel 2002–2003. 7. novembril 2019 mõisteti talle kokku 30 aastat vangistust. Ta kaebas edasi nii oma süüdimõistmise kui ka karistuse. Rahvusvahelise Kriminaalkohtu apellatsioonikoda kinnitas 30. märtsil 2021, et otsus tema süüdimõistmise ja karistuse kohta jääb jõusse. 14. detsembril 2022 viidi ta karistuse täitmiseks Belgia territooriumile. Link Interpoli ja ÜRO Julgeolekunõukogu eriteadete veebilehele: https://www.interpol.int/en/How-we-work/Notices/View-UN-Notices-Individuals

Lisateave sanktsioonide komitee esitatud kirjeldavast kokkuvõttest loetellu kandmise põhjuste kohta:

Bosco Taganda oli UPC/Li sõjaline komandör, kellel oli poliitilist mõjuvõimu ning kes juhtis pidevalt UPC/Li jõudude tegevust, mis on üks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1493 (2003) punktis 20 nimetatud relvastatud rühmitustest, ning oli seotud relvaembargot rikkuva ebaseadusliku relvakaubandusega. Ta nimetati 2004. aasta detsembris FARDC kindraliks, kuid keeldus edutamisest, jäädes seega FARDCst väljapoole. Laste ja relvastatud konfliktidega tegeleva peasekretäri eriesindaja büroo andmetel kannab ta vastutust laste värbamise ja kasutamise eest Ituris 2002. ja 2003. aastal ning vastutab otseselt ja/või käsuliinist tulenevalt 155 laste värbamise ja kasutamise juhtumi eest Põhja-Kivus 2002.–2009. aastal. Tollase CNDP staabiülemana vastutab ta otseselt ja käsuliinist tulenevalt Kiwanja massimõrva eest novembris 2008.

Sündinud Rwandas, kolis lapsena Nyamitabasse, Masisi territooriumil, Põhja-Kivu provintsis. Elas 2011. aasta juunis Gomas ja omas suuri farme Ngungu piirkonnas, Masisi territooriumil, Põhja-Kivu provintsis. Nimetati presidendi määrusega pärast Ituri rahulepinguid 11. detsembril 2004 FARDC brigaadikindraliks. Oli CNDP staabiülem, määrati pärast Laurent Nkunda vahistamist 2009. aasta jaanuaris CNDP sõjaliseks komandöriks. Alates 2009. aasta jaanuarist oli ta FDLRi vastaste järjestikuste operatsioonide „Umoja Wetu“, „Kimia II“ ja „Amani Leo“
  de facto asekomandör Põhja- ja Lõuna-Kivu provintsis. Sisenes 2013. aasta märtsis Rwandasse, andis 22. märtsil Kigalis end vabatahtlikult Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ametnike kätte ja anti seejärel üle Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule Madalmaades Haagis. Rahvusvaheline Kriminaalkohus kinnitas 9. juunil 2014 tema vastu esitatud 13 süüdistust sõjakuritegudes ja viis inimsusvastastes kuritegudes. Kohtuprotsess algas 2015. aasta septembris.“

---