# Euroopa Liidu L 129/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 129 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik16. mai 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 129

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik16. mai 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/960, 1. veebruar 2023, millega muudetakse delegeeritud määruses (EL) 2017/588 sätestatud regulatiivseid tehnilisi standardeid aktsiate, hoidmistunnistuste ja börsil kaubeldavate fondidega päevas keskmiselt tehtavate tehingute arvu väljaselgitamiseks ja nende alusel hinnasammude kehtestamiseks tehtavate arvutuste iga-aastase kohaldamise kuupäeva osas (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/961, 12. mai 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/2470 seoses uuendtoidu lakto-N-neotetraoosi kasutustingimustega (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/962, 15. mai 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/1448 seoses madala riskiastmega toimeaine kaltsiumkarbonaadi (lubjakivi) heakskiitmise tingimustega ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (
  1
  ) | 8 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/963, 15. mai 2023, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Pärsia lahe piirkonnas | 12 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/964, 15. mai 2023, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2019/797 piiravate meetmete kohta, millega takistada liitu või selle liikmesriike ähvardavaid küberründeid | 16 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Komisjoni soovitus (EL) 2023/965, 12. mai 2023, toidu lisaainete ning toidus kasutatavate lõhna- ja maitseainete tarbimise järelevalve metoodika kohta | 17 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/960, 1. veebruar 2023, millega muudetakse delegeeritud määruses (EL) 2017/588 sätestatud regulatiivseid tehnilisi standardeid aktsiate, hoidmistunnistuste ja börsil kaubeldavate fondidega päevas keskmiselt tehtavate tehingute arvu väljaselgitamiseks ja nende alusel hinnasammude kehtestamiseks tehtavate arvutuste iga-aastase kohaldamise kuupäeva osas (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/961, 12. mai 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/2470 seoses uuendtoidu lakto-N-neotetraoosi kasutustingimustega (
  1
  )

N

1

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/962, 15. mai 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/1448 seoses madala riskiastmega toimeaine kaltsiumkarbonaadi (lubjakivi) heakskiitmise tingimustega ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (
  1
  )

1

8

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/963, 15. mai 2023, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Pärsia lahe piirkonnas

12

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/964, 15. mai 2023, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2019/797 piiravate meetmete kohta, millega takistada liitu või selle liikmesriike ähvardavaid küberründeid

16

SOOVITUSED

*

Komisjoni soovitus (EL) 2023/965, 12. mai 2023, toidu lisaainete ning toidus kasutatavate lõhna- ja maitseainete tarbimise järelevalve metoodika kohta

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 16.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 129/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/960,

1. veebruar 2023,

millega muudetakse delegeeritud määruses (EL) 2017/588 sätestatud regulatiivseid tehnilisi standardeid aktsiate, hoidmistunnistuste ja börsil kaubeldavate fondidega päevas keskmiselt tehtavate tehingute arvu väljaselgitamiseks ja nende alusel hinnasammude kehtestamiseks tehtavate arvutuste iga-aastase kohaldamise kuupäeva osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL, (1) eriti selle artikli 49 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/588 (2) on sätestatud aktsiate, hoidmistunnistuste ja börsil kaubeldavate fondide hinnasammude kord. Vastavalt nimetatud delegeeritud määruse artikli 3 lõikele 1 avaldab konkreetse aktsia või hoidmistunnistuse jaoks pädev asutus iga aasta 1. märtsiks kõnealuse finantsinstrumendiga päevas keskmiselt tehtavate tehingute arvu arvutused. Vastavalt nimetatud delegeeritud määruse artikli 3 lõikele 4 kasutavad kauplemiskohad neid arvutusi alates avaldamisele järgnevast 1. aprillist kohaldatava hinnasammu kindlaksmääramiseks. See kuupäev, s.o iga aasta 1. aprill, tekitab kauplemiskohtadele ja nende liikmetele või osalistele raskusi, sest IT-süsteemides ja infrastruktuuris on vaja teha muudatusi. Näiteks kui 1. aprill on nädala keskel, tuleb vajalikud muudatused rakendada üleöö. See ei anna kauplemiskohtadele aega oma IT-süsteemide ja infrastruktuuri ajakohastamiseks ja testimiseks. On asjakohane lubada kauplemiskohtadel ja nende liikmetel või osalistel kasutada nädalavahetust, et teha oma IT-süsteemides ja infrastruktuuris vajalikke kohandusi. Seepärast tuleks avaldatud andmeid kohaldada alates iga aasta aprilli esimesest esmaspäevast. Lisaks tagab selline muudatus kooskõla avaldatud arvutuste kohaldamisega vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/587 artikli 17 lõikele 2 (3). Kõnealuse delegeeritud määruse (mida on muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2023/944) (4) artikli 17 lõikes 2 on sätestatud, et likviidsuse seisukohast kõige asjakohasema turu, keskmise päevakäibe ja tehingute keskmise väärtuse arvutusi, mis avaldatakse 1. märtsiks, kohaldatakse alates avaldamisele järgneva aprilli esimesest esmaspäevast. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/588 (2) on sätestatud aktsiate, hoidmistunnistuste ja börsil kaubeldavate fondide hinnasammude kord. Vastavalt nimetatud delegeeritud määruse artikli 3 lõikele 1 avaldab konkreetse aktsia või hoidmistunnistuse jaoks pädev asutus iga aasta 1. märtsiks kõnealuse finantsinstrumendiga päevas keskmiselt tehtavate tehingute arvu arvutused. Vastavalt nimetatud delegeeritud määruse artikli 3 lõikele 4 kasutavad kauplemiskohad neid arvutusi alates avaldamisele järgnevast 1. aprillist kohaldatava hinnasammu kindlaksmääramiseks. See kuupäev, s.o iga aasta 1. aprill, tekitab kauplemiskohtadele ja nende liikmetele või osalistele raskusi, sest IT-süsteemides ja infrastruktuuris on vaja teha muudatusi. Näiteks kui 1. aprill on nädala keskel, tuleb vajalikud muudatused rakendada üleöö. See ei anna kauplemiskohtadele aega oma IT-süsteemide ja infrastruktuuri ajakohastamiseks ja testimiseks. On asjakohane lubada kauplemiskohtadel ja nende liikmetel või osalistel kasutada nädalavahetust, et teha oma IT-süsteemides ja infrastruktuuris vajalikke kohandusi. Seepärast tuleks avaldatud andmeid kohaldada alates iga aasta aprilli esimesest esmaspäevast. Lisaks tagab selline muudatus kooskõla avaldatud arvutuste kohaldamisega vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/587 artikli 17 lõikele 2 (3). Kõnealuse delegeeritud määruse (mida on muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2023/944) (4) artikli 17 lõikes 2 on sätestatud, et likviidsuse seisukohast kõige asjakohasema turu, keskmise päevakäibe ja tehingute keskmise väärtuse arvutusi, mis avaldatakse 1. märtsiks, kohaldatakse alates avaldamisele järgneva aprilli esimesest esmaspäevast.

| (2) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2017/588 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2017/588 vastavalt muuta.

| (3) | Käesolev määrus põhineb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev määrus põhineb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (4) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikku kaasnevat kulu ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (5) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikku kaasnevat kulu ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (5) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) 2017/588 muutmine

Delegeeritud määruse (EL) 2017/588 artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kauplemiskohad kohaldavad päevas keskmiselt tehtavate tehingute arvule (mis on lõike 1 kohaselt avaldatud) vastavasse likviidsusvahemikku kuuluvaid hinnasamme alates avaldamisele järgneva aprilli esimesest esmaspäevast.“

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. veebruar 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 173, 12.6.2014, lk 349.

1

(2)  Komisjoni 14. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/588, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses aktsiate, hoidmistunnistuste ja börsil kaubeldavate fondide hinnasammude korda käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (ELT L 87, 31.3.2017, lk 411).

2

(3)  Komisjoni 14. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/587, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kauplemiskohtade ja investeerimisühingute läbipaistvusnõudeid seoses aktsiatega, hoidmistunnistustega, börsil kaubeldavate fondidega, sertifikaatidega ja muude sarnaste finantsinstrumentidega, samuti tehingute tegemisega seotud kohustusi kauplemiskohas või kliendi korralduste süsteemsete täitjate kaubeldavate teatavate aktsiate puhul (ELT L 87, 31.3.2017, lk 387).

3

(4)  Komisjoni 17. jaanuari 2023. aasta delegeeritud määrus (EL) 2023/944, millega muudetakse ja parandatakse delegeeritud määruses (EL) 2017/587 sätestatud regulatiivseid tehnilisi standardeid seoses teatavate läbipaistvusnõuetega, mida kohaldatakse kapitaliinstrumentidega tehtavate tehingute suhtes (ELT L 131, 16.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

5

---

| 16.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 129/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 129/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/961,

12. mai 2023,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/2470 seoses uuendtoidu lakto-N-neotetraoosi kasutustingimustega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2283, milles käsitletakse uuendtoitu ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001, (1) eriti selle artiklit 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule viia ainult loa saanud ja liidu uuendtoitude loetellu kantud uuendtoitu. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule viia ainult loa saanud ja liidu uuendtoitude loetellu kantud uuendtoitu.

| (2) | Määruse (EL) 2015/2283 artikli 8 kohaselt võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2015/2283 artikli 8 kohaselt võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu.

| (3) | Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisas esitatud liidu loetelus on sünteetiline ja mikroorganismidest saadud lakto-N-neotetraoos loetletud lubatud uuendtoitude hulgas. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisas esitatud liidu loetelus on sünteetiline ja mikroorganismidest saadud lakto-N-neotetraoos loetletud lubatud uuendtoitude hulgas.

| (4) | Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2016/375 (3) on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 (4) alusel lubatud lasta toidu uuendkoostisosana turule keemiliselt sünteesitud lakto-N-neotetraoosi. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2016/375 (3) on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 (4) alusel lubatud lasta toidu uuendkoostisosana turule keemiliselt sünteesitud lakto-N-neotetraoosi.

| (5) | Äriühing Glycom A/S teatas 1. septembril 2016 määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 5 kohaselt komisjonile oma kavatsusest lasta toidu uuendkoostisosana turule mikroorganismidest saadud lakto-N-neotetraoos, mis on toodetud geneetiliselt muundatud Escherichia coli tüve K-12 abil. Mikroorganismidest saadud lakto-N-neotetraoos, mis on toodetud geneetiliselt muundatud Escherichia coli tüve K-12 abil, lisati liidu uuendtoitude loetellu eespool nimetatud teatise alusel liidu loetelu kehtestamisel. |
| --- | --- |

(5)

Äriühing Glycom A/S teatas 1. septembril 2016 määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 5 kohaselt komisjonile oma kavatsusest lasta toidu uuendkoostisosana turule mikroorganismidest saadud lakto-N-neotetraoos, mis on toodetud geneetiliselt muundatud Escherichia coli tüve K-12 abil. Mikroorganismidest saadud lakto-N-neotetraoos, mis on toodetud geneetiliselt muundatud Escherichia coli tüve K-12 abil, lisati liidu uuendtoitude loetellu eespool nimetatud teatise alusel liidu loetelu kehtestamisel.

| (6) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/1314 (5) muudeti geneetiliselt muundatud Escherichia coli tüve K-12 abil toodetud uuendtoidu lakto-N-neotetraoosi (mikroorganismidest) spetsifikatsiooni. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/1314 (5) muudeti geneetiliselt muundatud Escherichia coli tüve K-12 abil toodetud uuendtoidu lakto-N-neotetraoosi (mikroorganismidest) spetsifikatsiooni.

| (7) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/912 (6) muudeti mikroorganismidest saadud uuendtoidu lakto-N-neotetraoosi spetsifikatsioone, et lubada uuendtoit lakto-N-neotetraoos, mis on saadud mikroobse kääritamise teel Escherichia coli tüvest BL21(DE3) tuletatud tüvede PS-LNnT-JBT ja DS-LNnT-JBT koostoimel, lasta turule ning kasutada eelnevalt lubatud kasutusviisidel ja -kogustes. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/912 (6) muudeti mikroorganismidest saadud uuendtoidu lakto-N-neotetraoosi spetsifikatsioone, et lubada uuendtoit lakto-N-neotetraoos, mis on saadud mikroobse kääritamise teel Escherichia coli tüvest BL21(DE3) tuletatud tüvede PS-LNnT-JBT ja DS-LNnT-JBT koostoimel, lasta turule ning kasutada eelnevalt lubatud kasutusviisidel ja -kogustes.

| (8) | 3. oktoobril 2022 esitas äriühing Glycom A/S (edaspidi „taotleja“) komisjonile määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 1 kohase taotluse muuta uuendtoidu lakto-N-neotetraoosi kasutustingimusi. Taotleja taotles luba kasutada lakto-N-neotetraoosi praegu lubatud kasutuskoguses kuni 0,6 g/l imiku piimasegus ja jätkupiimasegus, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 609/2013, (7) ilma kohustuseta kasutada seda koos 2′-fukosüüllaktoosiga suhtes 1 : 2 (üks osa lakto-N-neotetraoosi ja kaks osa 2′-fukosüüllaktoosi), ning piimapõhistes jookides ja samalaadsetes väikelastele ettenähtud toodetes, ilma kohustuseta kasutada seda koos 2′-fukosüüllaktoosiga suhtes 1 : 2, kui kaks uuendtoitu on lisatud eraldi. |
| --- | --- |

(8)

3. oktoobril 2022 esitas äriühing Glycom A/S (edaspidi „taotleja“) komisjonile määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 1 kohase taotluse muuta uuendtoidu lakto-N-neotetraoosi kasutustingimusi. Taotleja taotles luba kasutada lakto-N-neotetraoosi praegu lubatud kasutuskoguses kuni 0,6 g/l imiku piimasegus ja jätkupiimasegus, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 609/2013, (7) ilma kohustuseta kasutada seda koos 2′-fukosüüllaktoosiga suhtes 1 : 2 (üks osa lakto-N-neotetraoosi ja kaks osa 2′-fukosüüllaktoosi), ning piimapõhistes jookides ja samalaadsetes väikelastele ettenähtud toodetes, ilma kohustuseta kasutada seda koos 2′-fukosüüllaktoosiga suhtes 1 : 2, kui kaks uuendtoitu on lisatud eraldi.

| (9) | Lakto-N-neotetraoosi kasutustingimuste kavandatud muudatusi käsitlevas taotluses leidis taotleja, et kohustus kasutada lakto-N-neotetraoosi koos 2′-fukosüüllaktoosiga suhtes 1 : 2, kui neid kasutatakse koos imiku piimasegus ja jätkupiimasegus, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 609/2013 artiklis 2, või 2′-fukosüüllaktoosiga erinevas osakaalus, kui neid kahte kasutatakse koos piimapõhistes jookides ja samalaadsetes väikelastele ettenähtud toodetes, piirab asjatult toidukäitlejate suutlikkust lasta turule kõnealuseid toite, milles eespool nimetatud kahe oligosahhariidi osakaal on erinev. |
| --- | --- |

(9)

Lakto-N-neotetraoosi kasutustingimuste kavandatud muudatusi käsitlevas taotluses leidis taotleja, et kohustus kasutada lakto-N-neotetraoosi koos 2′-fukosüüllaktoosiga suhtes 1 : 2, kui neid kasutatakse koos imiku piimasegus ja jätkupiimasegus, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 609/2013 artiklis 2, või 2′-fukosüüllaktoosiga erinevas osakaalus, kui neid kahte kasutatakse koos piimapõhistes jookides ja samalaadsetes väikelastele ettenähtud toodetes, piirab asjatult toidukäitlejate suutlikkust lasta turule kõnealuseid toite, milles eespool nimetatud kahe oligosahhariidi osakaal on erinev.

| (10) | Komisjon on seisukohal, et liidu loetelu taotletud ajakohastamine taotleja kavandatud lakto-N-neotetraoosi kasutustingimuste muutmise osas ei mõjuta tõenäoliselt inimeste tervist ning et määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 3 kohane Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet“) ohutushindamine ei ole vajalik. Sellega seoses järeldas toiduohutusamet oma hiljutises arvamuses, (8) et lakto-N-neotetraoosi kasutamine eraldi või koos 2′-fukosüüllaktoosiga toidulisandites, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/46/EÜ (9) artiklis 2, praegu lubatud kasutuskoguses vastavalt kuni 0,6 mg päevas või kuni 1,2 g päevas, on ohutu ning mõlema oligosahhariidi tarbimisest tulenev doos on väiksem kui rinnapiimast (mis juba sisaldab mõlemat looduslikku oligosahhariidi) saadav lakto-N-neotetraoosi või 2′-fukosüüllaktoosi doos. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon on seisukohal, et liidu loetelu taotletud ajakohastamine taotleja kavandatud lakto-N-neotetraoosi kasutustingimuste muutmise osas ei mõjuta tõenäoliselt inimeste tervist ning et määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 3 kohane Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet“) ohutushindamine ei ole vajalik. Sellega seoses järeldas toiduohutusamet oma hiljutises arvamuses, (8) et lakto-N-neotetraoosi kasutamine eraldi või koos 2′-fukosüüllaktoosiga toidulisandites, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/46/EÜ (9) artiklis 2, praegu lubatud kasutuskoguses vastavalt kuni 0,6 mg päevas või kuni 1,2 g päevas, on ohutu ning mõlema oligosahhariidi tarbimisest tulenev doos on väiksem kui rinnapiimast (mis juba sisaldab mõlemat looduslikku oligosahhariidi) saadav lakto-N-neotetraoosi või 2′-fukosüüllaktoosi doos.

| (11) | Taotleja esitatud teave ja toiduohutusameti kehtiv arvamus annavad piisavalt alust arvata, et uuendtoit lakto-N-neotetraoosi kasutustingimuste muudatused tuleks heaks kiita. |
| --- | --- |

(11)

Taotleja esitatud teave ja toiduohutusameti kehtiv arvamus annavad piisavalt alust arvata, et uuendtoit lakto-N-neotetraoosi kasutustingimuste muudatused tuleks heaks kiita.

| (12) | Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa vastavalt muuta.

| (13) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. mai 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2470, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 uuendtoidu kohta kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu (ELT L 351, 30.12.2017, lk 72).

2

(3)  Komisjoni 11. märtsi 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/375, millega antakse luba lakto-N-neotetraoosi turule laskmiseks toidu uuendkoostisosana Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel (ELT L 70, 16.3.2016, lk 22).

3

N

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta (EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 2. augusti 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1314, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 muuta Escherichia coli tüve K-12 abil toodetud uuendtoidu lakto-N-neotetraoosi spetsifikatsiooni ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (ELT L 205, 5.8.2019, lk 4).

5

N

(6)  Komisjoni 4. juuni 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/912, millega lubatakse muuta mikroorganismidest saadud uuendtoidu lakto-N-neotetraoosi spetsifikatsioone ja muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (ELT L 199, 7.6.2021, lk 10).

6

N

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 609/2013 imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ, komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009 (ELT L 181, 29.6.2013, lk 35).

7

(8)  EFSA Journal 2022; 207 (5): 7257.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51).

9

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa tabelis 1 („Lubatud uuendtoidud“) asendatakse lakto-N-neotetraoosi käsitlev kanne järgmisega:

| Lubatud uuendtoit | Uuendtoidu kasutamise tingimused | Täiendavad märgistuse erinõuded | Muud nõuded |
| --- | --- | --- | --- |
| „Lakto-N-neotetraoos | Määratud toidugrupp | Piirnorm | 1. | Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „lakto-N-neotetraoos“. |

Lubatud uuendtoit

Uuendtoidu kasutamise tingimused

Täiendavad märgistuse erinõuded

Muud nõuded

„Lakto-N-neotetraoos

Määratud toidugrupp

Piirnorm

1.

Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „lakto-N-neotetraoos“.

| 2. | Lakto-N-neotetraoosi sisaldavate toidulisandite märgistusel peab olema märge, et toidulisandeid ei tohiks kasutada, kui samal päeval tarbitakse muud toitu, kuhu on lisatud lakto-N-neotetraoosi. |
| --- | --- |

2.

Lakto-N-neotetraoosi sisaldavate toidulisandite märgistusel peab olema märge, et toidulisandeid ei tohiks kasutada, kui samal päeval tarbitakse muud toitu, kuhu on lisatud lakto-N-neotetraoosi.

| 3. | Lakto-N-neotetraoosi sisaldavate toidulisandite märgistusel peab olema märge, et väikelastele ettenähtud ja lakto-N-neotetraoosi sisaldavaid toidulisandeid ei tohi kasutada, kui samal päeval antakse lastele rinnapiima või muud toitu, kuhu on lisatud lakto-N-neotetraoosi.“ |
| --- | --- |

3.

Lakto-N-neotetraoosi sisaldavate toidulisandite märgistusel peab olema märge, et väikelastele ettenähtud ja lakto-N-neotetraoosi sisaldavaid toidulisandeid ei tohi kasutada, kui samal päeval antakse lastele rinnapiima või muud toitu, kuhu on lisatud lakto-N-neotetraoosi.“

Maitsestamata pastöriseeritud ja steriliseeritud piimapõhised tooted, sealhulgas kõrgkuumutatud (UHT) tooted

0,6 g/l

Maitsestamata hapendatud piimapõhised tooted

0,6 g/l jookide puhul

9,6 g/kg muude toodete kui jookide puhul

Maitsestatud hapendatud piimapõhised tooted, sealhulgas kuumtöödeldud tooted

0,6 g/l jookide puhul

9,6 g/kg muude toodete kui jookide puhul

Piimatoodete analoogid, sealhulgas joogivalgendajad

0,6 g/l jookide puhul

6 g/kg muude toodete kui jookide puhul

200 g/kg joogivalgendaja puhul

Teraviljabatoonid

6 g/kg

Lauamagusained

100 g/kg

Imiku piimasegu, nagu määratletud määruses (EL) nr 609/2013

0,6 g/l kasutusvalmis lõpptootes, mida turustatakse sellisena või mis on tootja juhiste kohaselt valmistatud

Jätkupiimasegu, nagu määratletud määruses (EL) nr 609/2013

0,6 g/l kasutusvalmis lõpptootes, mida turustatakse sellisena või mis on tootja juhiste kohaselt valmistatud

Imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhine töödeldud toit ja imikutoit, nagu määratletud määruses (EL) nr 609/2013

6 g/kg muude toodete kui jookide puhul

0,6 g/l kasutusvalmis vedeltoidu puhul, mida turustatakse sellisena või mis tuleb tootja juhendi kohaselt valmistada

Piimapõhised joogid ja sarnased väikelastele ettenähtud tooted

0,6 g/l piimapõhistes jookides ja samalaadsetes toodetes kasutusvalmis lõpptootes, mida turustatakse sellisena või mis on tootja juhiste kohaselt valmistatud

Meditsiinilistel näidustustel kasutamiseks ettenähtud toidud, nagu määratletud määruses (EL) nr 609/2013

Vastavalt nende inimeste toitumuslikele erivajadustele, kellele tooted on ette nähtud

Kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajad, nagu määratletud määruses (EL) nr 609/2013

2,4 g/l jookide puhul

20 g/kg batoonide puhul

Saia-leivatooted ja pastatooted, mille märgistusel on esitatud väljendid gluteeni puudumise või vähendatud sisalduse kohta vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 828/2014 nõuetele

30 g/kg

Maitsestatud joogid

0,6 g/l

Kohv, tee (välja arvatud must tee), taime-, puuvilja- ja marjateed, sigur; tee, taime-, puuvilja- ja marjateed ning siguriekstraktid; tee-, taime-, puuvilja- ja marja- ning teraviljavalmistised ekstraktide jaoks, samuti nende toodete segud ja lahustuvad segud

4,8 g/l (piirnorm on valmistoodete kohta)

Toidulisandid, nagu määratletud direktiivis 2002/46/EÜ, üldelanikkonnale, v.a imikutele

1,5 g päevas üldelanikkonna puhul

0,6 g päevas väikelaste puhul

---

| 16.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 129/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 129/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/962,

15. mai 2023,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/1448 seoses madala riskiastmega toimeaine kaltsiumkarbonaadi (lubjakivi) heakskiitmise tingimustega ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 2 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiiviga 2008/127/EÜ (2) kanti toimeained kaltsiumkarbonaat ja lubjakivi nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiiviga 2008/127/EÜ (2) kanti toimeained kaltsiumkarbonaat ja lubjakivi nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 78 lõike 3 kohaselt loetakse direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heakskiidetuks. Toimeaine kaltsiumkarbonaadi heakskiit, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas, pidi algselt aeguma 31. augustil 2022. Kõnealuse määruse lisa A osa kohaselt pidi toimeaine lubjakivi heakskiit aeguma 31. augustil 2019. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 78 lõike 3 kohaselt loetakse direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heakskiidetuks. Toimeaine kaltsiumkarbonaadi heakskiit, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas, pidi algselt aeguma 31. augustil 2022. Kõnealuse määruse lisa A osa kohaselt pidi toimeaine lubjakivi heakskiit aeguma 31. augustil 2019.

| (3) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1448 (5) pikendati madala riskiastmega toimeaine kaltsiumkarbonaadi heakskiitu 31. oktoobrini 2036 ja muudeti rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1448 (5) pikendati madala riskiastmega toimeaine kaltsiumkarbonaadi heakskiitu 31. oktoobrini 2036 ja muudeti rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa.

| (4) | 11. augustil 2017 esitas ettevõtja AgroRadomysl a.s. referentliikmesriigile Tšehhile taotluse toimeaine lubjakivi heakskiitmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 lõikele 1. |
| --- | --- |

(4)

11. augustil 2017 esitas ettevõtja AgroRadomysl a.s. referentliikmesriigile Tšehhile taotluse toimeaine lubjakivi heakskiitmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 lõikele 1.

| (5) | 26. juulil 2019 teatas referentliikmesriik kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 9 lõikega 3 taotlejale, teistele liikmesriikidele, komisjonile ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“), et taotlus on vastuvõetav. |
| --- | --- |

(5)

26. juulil 2019 teatas referentliikmesriik kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 9 lõikega 3 taotlejale, teistele liikmesriikidele, komisjonile ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“), et taotlus on vastuvõetav.

| (6) | Referentliikmesriik viis hindamise lõpule, koostas hindamisaruande kavandi ning saatis selle 11. septembril 2020 komisjonile ja toiduohutusametile. Hindamisaruande kavand sisaldas soovitust seoses otsusega, mis tuleb teha, et kiita heaks lubjakivi kasutamine taotleja toetatud tüüpiliste kasutusviiside kohaselt. |
| --- | --- |

(6)

Referentliikmesriik viis hindamise lõpule, koostas hindamisaruande kavandi ning saatis selle 11. septembril 2020 komisjonile ja toiduohutusametile. Hindamisaruande kavand sisaldas soovitust seoses otsusega, mis tuleb teha, et kiita heaks lubjakivi kasutamine taotleja toetatud tüüpiliste kasutusviiside kohaselt.

| (7) | Toiduohutusamet tegi täiendava koondtoimiku üldsusele kättesaadavaks. Samuti edastas toiduohutusamet hindamisaruande kavandi taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning algatas selle kohta avaliku arutelu. Toiduohutusamet edastas laekunud märkused komisjonile. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusamet tegi täiendava koondtoimiku üldsusele kättesaadavaks. Samuti edastas toiduohutusamet hindamisaruande kavandi taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning algatas selle kohta avaliku arutelu. Toiduohutusamet edastas laekunud märkused komisjonile.

| (8) | 8. aprillil 2022 (6) esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (7) selle kohta, kas toimeaine lubjakivi võib eeldatavalt vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(8)

8. aprillil 2022 (6) esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (7) selle kohta, kas toimeaine lubjakivi võib eeldatavalt vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele.

| (9) | Toiduohutusamet märkis oma järelduses, et need kaks ainet – kaltsiumkarbonaat ja lubjakivi – on keemiliselt üks ja sama aine. |
| --- | --- |

(9)

Toiduohutusamet märkis oma järelduses, et need kaks ainet – kaltsiumkarbonaat ja lubjakivi – on keemiliselt üks ja sama aine.

| (10) | Komisjon esitas 8. detsembril 2022 alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele läbivaatamisaruande kavandi lubjakivi kohta (kaltsiumkarbonaadi täiendava spetsifikatsioonina) ning 23. märtsil 2023 esitas ta käesoleva määruse eelnõu, millega muudetakse kaltsiumkarbonaadi heakskiidu pikendamist. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon esitas 8. detsembril 2022 alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele läbivaatamisaruande kavandi lubjakivi kohta (kaltsiumkarbonaadi täiendava spetsifikatsioonina) ning 23. märtsil 2023 esitas ta käesoleva määruse eelnõu, millega muudetakse kaltsiumkarbonaadi heakskiidu pikendamist.

| (11) | Komisjon palus, et taotleja esitaks oma märkused toiduohutusameti järelduste kohta ning määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 1 kohaselt esialgse läbivaatamisaruande kohta. Taotleja esitas oma märkused ja need on põhjalikult läbi vaadatud. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon palus, et taotleja esitaks oma märkused toiduohutusameti järelduste kohta ning määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 1 kohaselt esialgse läbivaatamisaruande kohta. Taotleja esitas oma märkused ja need on põhjalikult läbi vaadatud.

| (12) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt tuleb ainete all mõista looduses esinevaid või tööstuslikult saadud keemilisi elemente ja nende ühendeid. Kuna lubjakivi koosneb kaltsiumkarbonaadist ja on keemiliselt sama aine, on asjakohane lisada lubjakivi samasse kandesse kui kaltsiumkarbonaat. |
| --- | --- |

(12)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt tuleb ainete all mõista looduses esinevaid või tööstuslikult saadud keemilisi elemente ja nende ühendeid. Kuna lubjakivi koosneb kaltsiumkarbonaadist ja on keemiliselt sama aine, on asjakohane lisada lubjakivi samasse kandesse kui kaltsiumkarbonaat.

| (13) | Kuna kaltsiumkarbonaat ja lubjakivi on keemiliselt sama aine, on komisjon seisukohal, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 22 ja II lisa punkti 5.1 kohased madala riskiastme kriteeriumid kaltsiumkarbonaadi jaoks on täielikult kohaldatavad ka lubjakivi suhtes. |
| --- | --- |

(13)

Kuna kaltsiumkarbonaat ja lubjakivi on keemiliselt sama aine, on komisjon seisukohal, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 22 ja II lisa punkti 5.1 kohased madala riskiastme kriteeriumid kaltsiumkarbonaadi jaoks on täielikult kohaldatavad ka lubjakivi suhtes.

| (14) | Seepärast on vaja muuta kaltsiumkarbonaadi heakskiitmise tingimusi, et lisada lubjakivi spetsifikatsioon. Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(14)

Seepärast on vaja muuta kaltsiumkarbonaadi heakskiitmise tingimusi, et lisada lubjakivi spetsifikatsioon. Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta.

| (15) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. mai 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 18. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/127/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ mitme toimeaine lisamisega (ELT L 344, 20.12.2008, lk 89).

2

(3)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 3. septembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1448, millega pikendatakse madala riskiastmega toimeaine kaltsiumkarbonaadi heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 313, 6.9.2021, lk 15).

5

(6)  
  „Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance limestone“ (Järeldused toimeaine lubjakivi pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdiarvamuse kohta), EFSA Journal 2022; 20(5): 7315.

6

(7)  EFSA Journal 2021;19(4):6500 Kättesaadav internetis: www.efsa.europa.eu.

7

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa D osa rida 31 asendatakse järgmisega:

| Number | Tavanimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „31 | Kaltsiumkarbonaat
  CASi nr 471–34-1
  CIPACi nr 843
  Lubjakivi
  CASi nr 1317-65–3
  CIPACi nr 852 | IUPACi nimetus: kaltsiumkarbonaat | 950  g/kg | 1. november 2021 | 31. oktoober 2036 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse kaltsiumkarbonaadi kohta koostatud pikendamisaruande ja lubjakivi kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.“ |

Number

Tavanimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

„31

Kaltsiumkarbonaat

CASi nr 471–34-1

CIPACi nr 843

Lubjakivi

CASi nr 1317-65–3

CIPACi nr 852

IUPACi nimetus: kaltsiumkarbonaat

950  g/kg

1. november 2021

31. oktoober 2036

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse kaltsiumkarbonaadi kohta koostatud pikendamisaruande ja lubjakivi kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.“

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

1

---

OTSUSED

| 16.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 129/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 129/12

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/963,

15. mai 2023,

millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Pärsia lahe piirkonnas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 33 ja artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 18. mail 2022 võtsid Euroopa Komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja vastu ühisteatise Euroopa Parlamendile ja nõukogule strateegilise partnerluse kohta Pärsia lahe piirkonnaga. 20. juunil 2022 järgnesid sellele nõukogu järeldused. |
| --- | --- |

(1)

18. mail 2022 võtsid Euroopa Komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja vastu ühisteatise Euroopa Parlamendile ja nõukogule strateegilise partnerluse kohta Pärsia lahe piirkonnaga. 20. juunil 2022 järgnesid sellele nõukogu järeldused.

| (2) | Euroopa Liidu eriesindaja (edaspidi „ELi eriesindaja“) Pärsia lahe piirkonnas tuleks nimetada ametisse 21 kuuks. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu eriesindaja (edaspidi „ELi eriesindaja“) Pärsia lahe piirkonnas tuleks nimetada ametisse 21 kuuks.

| (3) | Nõukogu ja komisjon, keda abistab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, peaksid tagama kooskõla liidu välistegevuse eri valdkondade vahel Pärsia lahe piirkonnas ning tegema selleks tihedat koostööd. ELi eriesindaja toetab sellega seoses institutsioone ja teeb nendega koostööd. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu ja komisjon, keda abistab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, peaksid tagama kooskõla liidu välistegevuse eri valdkondade vahel Pärsia lahe piirkonnas ning tegema selleks tihedat koostööd. ELi eriesindaja toetab sellega seoses institutsioone ja teeb nendega koostööd.

| (4) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(4)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga nimetatakse Luigi DI MAIO Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja“) Pärsia lahe piirkonnas ajavahemikuks 1. juuni 2023 kuni 28. veebruar 2025 Nõukogu võib poliitika- ja julgeolekukomitee hinnangule tuginedes ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) ettepaneku põhjal otsustada, et ELi eriesindaja volitused lõpetatakse varem.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused on kooskõlas liidu välispoliitiliste eesmärkidega Pärsia lahe piirkonnas. Nende eesmärkide hulka kuuluvad:

| a) | liidu põhihuvide ja julgeoleku kaitsmine Pärsia lahe piirkonnas; |
| --- | --- |

a)

liidu põhihuvide ja julgeoleku kaitsmine Pärsia lahe piirkonnas;

| b) | liidu ja Pärsia lahe piirkonna riikide heade ja tihedate suhete edendamine ühiste väärtuste ja huvide baasil; |
| --- | --- |

b)

liidu ja Pärsia lahe piirkonna riikide heade ja tihedate suhete edendamine ühiste väärtuste ja huvide baasil;

| c) | tugevama, tervikliku ja strateegilisema partnerluse loomine Pärsia lahe piirkonna riikidega, et suurendada heaolu ja julgeolekut; |
| --- | --- |

c)

tugevama, tervikliku ja strateegilisema partnerluse loomine Pärsia lahe piirkonna riikidega, et suurendada heaolu ja julgeolekut;

| d) | stabiilsuse ja julgeoleku edendamine Pärsia lahe piirkonnas, aidates kaasa pingete leevendamisele ning toetades dialoogi ja pikkajalisi piirkondlikke lahendusi Pärsia lahe piirkonnas. |
| --- | --- |

d)

stabiilsuse ja julgeoleku edendamine Pärsia lahe piirkonnas, aidates kaasa pingete leevendamisele ning toetades dialoogi ja pikkajalisi piirkondlikke lahendusi Pärsia lahe piirkonnas.

Artikkel 3

Volitused

Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | toetada koos Euroopa välisteenistusega kõrget esindajat 18. mai 2022. aasta ühisteatises strateegilise partnerluse kohta Pärsia lahe piirkonnaga ning asjaomastes 20. juuni 2022. aasta nõukogu järeldustes käsitletud välispoliitika ja julgeoleku aspektide rakendamisel; |
| --- | --- |

a)

toetada koos Euroopa välisteenistusega kõrget esindajat 18. mai 2022. aasta ühisteatises strateegilise partnerluse kohta Pärsia lahe piirkonnaga ning asjaomastes 20. juuni 2022. aasta nõukogu järeldustes käsitletud välispoliitika ja julgeoleku aspektide rakendamisel;

| b) | aidata diplomaatiliste kanalite kaudu kaasa rahu säilitamisele ja konfliktide ennetamisele piirkonnas ning nende võimaliku mõju vähendamisele, eelkõige võideldes selliste ühiste ohtude vastu nagu terrorism, kliimamuutused, keskkonnaseisundi halvenemine või energiajulgeoleku puudumine; |
| --- | --- |

b)

aidata diplomaatiliste kanalite kaudu kaasa rahu säilitamisele ja konfliktide ennetamisele piirkonnas ning nende võimaliku mõju vähendamisele, eelkõige võideldes selliste ühiste ohtude vastu nagu terrorism, kliimamuutused, keskkonnaseisundi halvenemine või energiajulgeoleku puudumine;

| c) | aidata tagada liidu välistegevuse kooskõla ning edendada piirkonnas liidu prioriteete, väärtusi ja huve; |
| --- | --- |

c)

aidata tagada liidu välistegevuse kooskõla ning edendada piirkonnas liidu prioriteete, väärtusi ja huve;

| d) | aidata kaasa liidu rolli paremale mõistmisele ja selle nähtavusele piirkonnas, aidata võidelda desinformatsiooniga ning luua tugevamaid inimestevahelisi kontakte; |
| --- | --- |

d)

aidata kaasa liidu rolli paremale mõistmisele ja selle nähtavusele piirkonnas, aidata võidelda desinformatsiooniga ning luua tugevamaid inimestevahelisi kontakte;

| e) | tugevdada kahepoolseid kontakte Pärsia lahe piirkonna partneritega, kuid teha vajaduse korral koostööd ka selliste asjaomaste piirkondlike organisatsioonidega nagu Pärsia lahe koostöönõukogu (GCC), Araabia Riikide Liiga ja teised ELi eriesindaja tasandi asjaomased organisatsioonid. |
| --- | --- |

e)

tugevdada kahepoolseid kontakte Pärsia lahe piirkonna partneritega, kuid teha vajaduse korral koostööd ka selliste asjaomaste piirkondlike organisatsioonidega nagu Pärsia lahe koostöönõukogu (GCC), Araabia Riikide Liiga ja teised ELi eriesindaja tasandi asjaomased organisatsioonid.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab oma volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

3.   ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd Euroopa välisteenistuse asjaomaste osakondadega.

4.   ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd piirkonnas asuvate liidu delegatsioonidega.

5.   ELi eriesindaja asub Euroopa välisteenistuse peakorteris ja külastab korrapäraselt Pärsia lahe piirkonda.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. juuni 2023 kuni 28. veebruar 2025 ette nähtud lähtesumma on 1 800 000 eurot.

2.   Kulusid hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja normidele.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1.   ELi eriesindaja vastutab oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja Euroopa välisteenistus võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Lähetatud isikkoosseisu liikmete töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik, asjaomane liidu institutsioon või Euroopa välisteenistus. Liikmesriikide poolt liidu institutsioonidesse või Euroopa välisteenistusse lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja meeskonna juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi või liidu institutsiooni või Euroopa välisteenistuse haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja tema isikkoosseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja tema isikkoosseisu liikmete missiooni läbiviimiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse vastavalt vajadusele kokku vastuvõtvate riikidega. Liikmesriigid ja Euroopa välisteenistus annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed järgivad nõukogu otsusega 2013/488/EL (1) kehtestatud julgeolekupõhimõtteid ja miinimumstandardeid.

1

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1.   Liikmesriigid, komisjoni talitused, Euroopa välisteenistus ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

2.   Vastavalt vajadusele pakuvad piirkonnas logistilist tuge liikmesriigid ja/või piirkonnas asuvad liidu delegatsioonid.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, toimides kooskõlas liidu poliitikaga Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt oma volitustele ja julgeolekuolukorrale oma vastutuspiirkonnas, tehes eelkõige järgmist:

| a) | koostab Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette konkreetsed füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu liikmete ohutu liikumise korda vastutuspiirkonda ja vastutuspiirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ning mis hõlmab erandolukorra lahendamise plaani ja evakueerimisplaani; |
| --- | --- |

a)

koostab Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette konkreetsed füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu liikmete ohutu liikumise korda vastutuspiirkonda ja vastutuspiirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ning mis hõlmab erandolukorra lahendamise plaani ja evakueerimisplaani;

| b) | tagab vastutuspiirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagab vastutuspiirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele;

| c) | tagab, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne vastutuspiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb Euroopa välisteenistuse poolt sellele piirkonnale määratud riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagab, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne vastutuspiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb Euroopa välisteenistuse poolt sellele piirkonnale määratud riskiastmele;

| d) | tagab, et kõik korrapäraste julgeolekuhindamiste tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitab nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid korrapäraste eduaruannete ja volituste täitmist käsitleva täieliku aruande raames. |
| --- | --- |

d)

tagab, et kõik korrapäraste julgeolekuhindamiste tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitab nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid korrapäraste eduaruannete ja volituste täitmist käsitleva täieliku aruande raames.

Artikkel 11

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale, Euroopa välisteenistusele ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka nõukogu töörühmadele. Korrapärased aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib esitada aruandeid välisasjade nõukogule. ELi eriesindajale võib teha ülesandeks Euroopa Parlamendi teavitamise.

Artikkel 12

Koordineerimine

1.   ELi eriesindaja aitab kaasa liidu tegevuse ühtsuse, järjepidevuse ja tõhususe saavutamisele ning aitab tagada, et liidu vahendeid ja liikmesriikide meetmeid kasutatakse järjepidevalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse komisjoni tegevusega. ELi eriesindaja teavitab korrapäraselt liikmesriikide missioone ja liidu delegatsioone piirkonnas.

2.   Kohapeal tehakse tihedat koostööd liidu delegatsioonide juhtide ning liikmesriikide missioonide juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. Sel eesmärgil teeb ELi eriesindaja koostööd ka teiste kohapeal asuvate rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile korrapäraselt eduaruanded ning hiljemalt 30. novembril 2024 täieliku lõpparuande volituste täitmise kohta.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 15. mai 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. FORSSMED

---

(1)  Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).

1

---

| 16.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 129/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 129/16

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/964,

15. mai 2023,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2019/797 piiravate meetmete kohta, millega takistada liitu või selle liikmesriike ähvardavaid küberründeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 17. mail 2019 vastu otsuse (ÜVJP) 2019/797 (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 17. mail 2019 vastu otsuse (ÜVJP) 2019/797 (1).

| (2) | Otsust (ÜVJP) 2019/797 kohaldatakse kuni 18. maini 2025. Kõnealuse otsuse läbivaatamine näitas, et selles sätestatud piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 18. maini 2024. |
| --- | --- |

(2)

Otsust (ÜVJP) 2019/797 kohaldatakse kuni 18. maini 2025. Kõnealuse otsuse läbivaatamine näitas, et selles sätestatud piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 18. maini 2024.

| (3) | Otsust (ÜVJP) 2019/797 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsust (ÜVJP) 2019/797 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse (ÜVJP) 2019/797 artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 18. maini 2025 ning see vaadatakse korrapäraselt läbi. Artiklites 4 ja 5 sätestatud meetmeid kohaldatakse lisas loetletud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste suhtes kuni 18. maini 2024.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. mai 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. FORSSMED

---

(1)  Nõukogu 17. mai 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/797 piiravate meetmete kohta, millega takistada liitu või selle liikmesriike ähvardavaid küberründeid (ELT L 129I, 17.5.2019, lk 13).

1

---

SOOVITUSED

| 16.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 129/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 129/17

---

KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2023/965,

12. mai 2023,

toidu lisaainete ning toidus kasutatavate lõhna- ja maitseainete tarbimise järelevalve metoodika kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1333/2008 (1) on sätestatud toidu lisaainete tarbimise järelevalve. Vastavalt kõnealuse määruse artiklile 27 peavad liikmesriigid looma süsteemid kõnealuse määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa B osas loetletud toidu lisaainete tarbimise ja kasutamise kontrollimiseks riskipõhise lähenemise alusel ning esitama tehtud järelduste kohta asjakohase sagedusega aruande Euroopa Komisjonile ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“). Selleks pidi komisjon vastu võtma ühise metoodika, mille alusel liikmesriigid koguvad andmeid toidu kaudu toidu lisaainete omastamise kohta liidus. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1333/2008 (1) on sätestatud toidu lisaainete tarbimise järelevalve. Vastavalt kõnealuse määruse artiklile 27 peavad liikmesriigid looma süsteemid kõnealuse määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa B osas loetletud toidu lisaainete tarbimise ja kasutamise kontrollimiseks riskipõhise lähenemise alusel ning esitama tehtud järelduste kohta asjakohase sagedusega aruande Euroopa Komisjonile ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“). Selleks pidi komisjon vastu võtma ühise metoodika, mille alusel liikmesriigid koguvad andmeid toidu kaudu toidu lisaainete omastamise kohta liidus.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1334/2008 (2) on sätestatud toiduainetes kasutatavate lõhna- ja maitseainete tarbimise järelevalve. Vastavalt kõnealuse määruse artiklile 20 peavad liikmesriigid looma liidu loetellu kantud lõhna- ja maitseainete tarbimise ja kasutamise ning määruse (EÜ) nr 1334/2008 III lisas nimetatud ainete tarbimise järelevalve süsteemid, mille puhul on kasutatud ohtudel põhinevat lähenemisviisi, ja esitama tehtud järelduste kohta asjakohase sagedusega aruandeid Euroopa Komisjonile ja toiduohutusametile. Selleks pidi komisjon vastu võtma ühise metoodika, mille alusel liikmesriigid koguvad andmeid toidu kaudu toidu lõhna- ja maitseainete omastamise kohta liidus. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1334/2008 (2) on sätestatud toiduainetes kasutatavate lõhna- ja maitseainete tarbimise järelevalve. Vastavalt kõnealuse määruse artiklile 20 peavad liikmesriigid looma liidu loetellu kantud lõhna- ja maitseainete tarbimise ja kasutamise ning määruse (EÜ) nr 1334/2008 III lisas nimetatud ainete tarbimise järelevalve süsteemid, mille puhul on kasutatud ohtudel põhinevat lähenemisviisi, ja esitama tehtud järelduste kohta asjakohase sagedusega aruandeid Euroopa Komisjonile ja toiduohutusametile. Selleks pidi komisjon vastu võtma ühise metoodika, mille alusel liikmesriigid koguvad andmeid toidu kaudu toidu lõhna- ja maitseainete omastamise kohta liidus.

| (3) | Samas kui on vaja ühist metoodikat tagamaks, et eri liikmesriikide arvutatud toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete tarbimist saaks võrrelda ning et kogutud andmeid saaks kasutada tarbimise arvutamiseks liidu tasandil, takistab sellise ühise metoodika väljatöötamist analüüsimeetodite ja analüüsistandardite piiratud kättesaadavus ning teabe puudumine toidu lõhna- ja maitseainete kasutamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Samas kui on vaja ühist metoodikat tagamaks, et eri liikmesriikide arvutatud toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete tarbimist saaks võrrelda ning et kogutud andmeid saaks kasutada tarbimise arvutamiseks liidu tasandil, takistab sellise ühise metoodika väljatöötamist analüüsimeetodite ja analüüsistandardite piiratud kättesaadavus ning teabe puudumine toidu lõhna- ja maitseainete kasutamise kohta.

| (4) | 23. juunil 2010 (3) ja 23. detsembril 2022 (4) esitaski toiduohutusamet suunised toidu kaudu toidu lõhna- ja maitseainete omastamise hindamiseks. Toidu lisaainete toidu kaudu omastamise hindamiseks esitas toiduohutusamet 18. juulil 2012 suunised (5) ja võttis samal ajal kasutusele vahendi toidu lisaainetega kokkupuute hindamiseks, nimelt toidu lisaainete tarbimise mudeli (FAIM). 17. oktoobril 2017 avaldas toiduohutusamet seisukoha seoses lähenemisviisiga, mida kasutati kokkupuute täpsemaks hindamiseks uuesti hindamisele kuuluvate toidu lisaainete ohutuse hindamise raames (6). Nende suuniste alusel ja kogemuste saamiseks, mõne tekkinud probleemi lahendamiseks ja ühise metoodika vastuvõtmise hõlbustamiseks tulevikus soovitab komisjon liikmesriikidel kohaldada käesolevas soovituses esitatud metoodikat. |
| --- | --- |

(4)

23. juunil 2010 (3) ja 23. detsembril 2022 (4) esitaski toiduohutusamet suunised toidu kaudu toidu lõhna- ja maitseainete omastamise hindamiseks. Toidu lisaainete toidu kaudu omastamise hindamiseks esitas toiduohutusamet 18. juulil 2012 suunised (5) ja võttis samal ajal kasutusele vahendi toidu lisaainetega kokkupuute hindamiseks, nimelt toidu lisaainete tarbimise mudeli (FAIM). 17. oktoobril 2017 avaldas toiduohutusamet seisukoha seoses lähenemisviisiga, mida kasutati kokkupuute täpsemaks hindamiseks uuesti hindamisele kuuluvate toidu lisaainete ohutuse hindamise raames (6). Nende suuniste alusel ja kogemuste saamiseks, mõne tekkinud probleemi lahendamiseks ja ühise metoodika vastuvõtmise hõlbustamiseks tulevikus soovitab komisjon liikmesriikidel kohaldada käesolevas soovituses esitatud metoodikat.

| (5) | Võttes arvesse turul olevates toiduainetes esineda võivate toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete suurt hulka ning sellest tulenevalt toidu lisaainete ning toidu lõhna- ja maitseainete ning toidugruppide võimalike kombinatsioonide suurt arvu, on asjakohane, et liikmesriigid liigitaksid toidu lisaained ning toidu lõhna- ja maitseained vastavalt nendega seotud riskile ja seaksid need tähtsuse järjekorda. Objektiivse prioriseerimise tagamiseks tuleks riski hinnata peamiselt toiduohutusameti või toidu teaduskomitee viimase riskihindamise tulemuste alusel, samuti muudel asjaoludel, mille kohaselt toidu lisaaine või toidu lõhna- ja maitseaine puhul peab olema rangem järelevalve, näiteks lisandite esinemise korral toidu lisaainetes või olukorras, kus toidu kaudu omastamise ohutushinnang on aegunud või alahinnatud. Liikmesriigid ei tohiks siiski liigitada ega prioriseerida toidu lõhna- ja maitseaineid, mille kohta komisjon kavatseb küsida tootjatelt ja kasutajatelt teavet, ning lõhna- ja maitseaineid, mille puhul ei ole toiduohutusameti viimase hindamise tulemuste põhjal vaja järelevalvet teostada. Lisaks võivad liikmesriigid paindlikkuse tagamiseks prioriteete kohandada, võttes arvesse muid tegureid. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse turul olevates toiduainetes esineda võivate toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete suurt hulka ning sellest tulenevalt toidu lisaainete ning toidu lõhna- ja maitseainete ning toidugruppide võimalike kombinatsioonide suurt arvu, on asjakohane, et liikmesriigid liigitaksid toidu lisaained ning toidu lõhna- ja maitseained vastavalt nendega seotud riskile ja seaksid need tähtsuse järjekorda. Objektiivse prioriseerimise tagamiseks tuleks riski hinnata peamiselt toiduohutusameti või toidu teaduskomitee viimase riskihindamise tulemuste alusel, samuti muudel asjaoludel, mille kohaselt toidu lisaaine või toidu lõhna- ja maitseaine puhul peab olema rangem järelevalve, näiteks lisandite esinemise korral toidu lisaainetes või olukorras, kus toidu kaudu omastamise ohutushinnang on aegunud või alahinnatud. Liikmesriigid ei tohiks siiski liigitada ega prioriseerida toidu lõhna- ja maitseaineid, mille kohta komisjon kavatseb küsida tootjatelt ja kasutajatelt teavet, ning lõhna- ja maitseaineid, mille puhul ei ole toiduohutusameti viimase hindamise tulemuste põhjal vaja järelevalvet teostada. Lisaks võivad liikmesriigid paindlikkuse tagamiseks prioriteete kohandada, võttes arvesse muid tegureid.

| (6) | Selleks et tagada teabe kättesaadavus liikmesriikidele, komisjonile ja toiduohutusametile, peaksid liikmesriigid kajastama prioriseerimise tulemusi mitmeaastase järelevalvekava raames ja tagama, et mitmeaastane järelevalvekava on ajakohane. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et tagada teabe kättesaadavus liikmesriikidele, komisjonile ja toiduohutusametile, peaksid liikmesriigid kajastama prioriseerimise tulemusi mitmeaastase järelevalvekava raames ja tagama, et mitmeaastane järelevalvekava on ajakohane.

| (7) | Kuna kogutud andmed peaksid võimaldama arvutada välja toidu lisaaine ning toidu lõhna- ja maitseainete tarbimise, siis ei piisa üksnes andmete kogumisest esinemise kohta ning liikmesriigid peaksid koguma vähemalt üht liiki andmeid sisalduse kohta. Siiski võib koguda ka andmeid esinemise kohta, kuna need võimaldavad kindlaks teha, kas toidu lisaainet või lõhna- ja maitseainet teatavas toiduaines kasutatakse või mitte. |
| --- | --- |

(7)

Kuna kogutud andmed peaksid võimaldama arvutada välja toidu lisaaine ning toidu lõhna- ja maitseainete tarbimise, siis ei piisa üksnes andmete kogumisest esinemise kohta ning liikmesriigid peaksid koguma vähemalt üht liiki andmeid sisalduse kohta. Siiski võib koguda ka andmeid esinemise kohta, kuna need võimaldavad kindlaks teha, kas toidu lisaainet või lõhna- ja maitseainet teatavas toiduaines kasutatakse või mitte.

| (8) | Tagamaks, et kogutud andmed kajastavad liikmesriigi turul olevates toiduainetes toidu lisaaine või lõhna- ja maitseaine kasutamist ning kõnealuste toidu lisaainete ning toidu lõhna- ja maitseainete tarbimise hindamist representatiivsel moel, peaksid liikmesriigid otsustama, milliste toiduainete puhul tuleb toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete esinemise või sisalduse järelevalvet teha vastavalt kriteeriumidele, mille puhul arvestatakse toidu või kaubamärkide suhtelist osakaalu toidu kaudu tarbimisel. Kuna teatavad ained, nagu askorbiinhape, võivad esineda toidus looduslikult, siis nende lisamise puhul toitaineallikana või nende lisamise puhul toidu lisaainena või lõhna- ja maitseainena peaksid liikmesriigid võtma arvesse ka toitu, millel on osatähtsus asjaomase aine toidu kaudu omastamisel muudest allikatest kui toidu lisaaine või lõhna- ja maitseaine, et oleks võimalik arvutada toidu kaudu omastamist muudest allikatest kui toidu lisaaine või toidu lõhna- ja maitseaine ning arvutada välja üldine kokkupuude asjaomase ainega. |
| --- | --- |

(8)

Tagamaks, et kogutud andmed kajastavad liikmesriigi turul olevates toiduainetes toidu lisaaine või lõhna- ja maitseaine kasutamist ning kõnealuste toidu lisaainete ning toidu lõhna- ja maitseainete tarbimise hindamist representatiivsel moel, peaksid liikmesriigid otsustama, milliste toiduainete puhul tuleb toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete esinemise või sisalduse järelevalvet teha vastavalt kriteeriumidele, mille puhul arvestatakse toidu või kaubamärkide suhtelist osakaalu toidu kaudu tarbimisel. Kuna teatavad ained, nagu askorbiinhape, võivad esineda toidus looduslikult, siis nende lisamise puhul toitaineallikana või nende lisamise puhul toidu lisaainena või lõhna- ja maitseainena peaksid liikmesriigid võtma arvesse ka toitu, millel on osatähtsus asjaomase aine toidu kaudu omastamisel muudest allikatest kui toidu lisaaine või lõhna- ja maitseaine, et oleks võimalik arvutada toidu kaudu omastamist muudest allikatest kui toidu lisaaine või toidu lõhna- ja maitseaine ning arvutada välja üldine kokkupuude asjaomase ainega.

| (9) | Olukorrast põhjalikuma ülevaate saamiseks võivad liikmesriigid täiendada järelevalve käigus saadavaid andmeid andmetega, mis pärinevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (7) kohastest ametlikest kontrollidest, mis kajastavad toidu lisaainete või lõhna- ja maitseainete kasutamist turul kättesaadavas toidus. |
| --- | --- |

(9)

Olukorrast põhjalikuma ülevaate saamiseks võivad liikmesriigid täiendada järelevalve käigus saadavaid andmeid andmetega, mis pärinevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (7) kohastest ametlikest kontrollidest, mis kajastavad toidu lisaainete või lõhna- ja maitseainete kasutamist turul kättesaadavas toidus.

| (10) | Usaldusväärsete tulemuste saamiseks peaksid liikmesriigid kasutama analüüsimeetodeid, millele on osutatud määruse (EL) 2017/625 artiklis 34, milles on esitatud laborianalüüside tegemiseks kasutatavate meetodite loetelu. |
| --- | --- |

(10)

Usaldusväärsete tulemuste saamiseks peaksid liikmesriigid kasutama analüüsimeetodeid, millele on osutatud määruse (EL) 2017/625 artiklis 34, milles on esitatud laborianalüüside tegemiseks kasutatavate meetodite loetelu.

| (11) | Arvestades sellega, kui mitmekesised on toidu lisaained ning lõhna- ja maitseained, samuti toit, milles neid kasutatakse ja nende kasutustingimused, saab liikmesriikide kogemusi ja teadmisi võrrelda ja hinnata üksnes juhul, kui need on saadud samade lisaainete ning lõhna- ja maitseainete kohta. Seetõttu ei peaks liikmesriigid mitte ainult seadma toidu lisaained ning lõhna- ja maitseained tähtsuse järjekorda ning teavitama sellest teisi liikmesriike, komisjoni ja toiduohutusametit, vaid esimese etapina peaksid nad leppima kokku ka selles, et järelevalvet tehakse vähemalt ühtse ja piiratud toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete loetelu osas, |
| --- | --- |

(11)

Arvestades sellega, kui mitmekesised on toidu lisaained ning lõhna- ja maitseained, samuti toit, milles neid kasutatakse ja nende kasutustingimused, saab liikmesriikide kogemusi ja teadmisi võrrelda ja hinnata üksnes juhul, kui need on saadud samade lisaainete ning lõhna- ja maitseainete kohta. Seetõttu ei peaks liikmesriigid mitte ainult seadma toidu lisaained ning lõhna- ja maitseained tähtsuse järjekorda ning teavitama sellest teisi liikmesriike, komisjoni ja toiduohutusametit, vaid esimese etapina peaksid nad leppima kokku ka selles, et järelevalvet tehakse vähemalt ühtse ja piiratud toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete loetelu osas,

SOOVITAB:

| 1) | Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „toidu lisaainete ning toidu lõhna- ja maitseainete tarbimise järelevalve“ – andmete kogumine toidu lisaainete ning toidu lõhna- ja maitseainete esinemise ja sisalduse kohta toidus, et hinnata liikmesriikides toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete omastamist toidu kaudu ning kontrollida kasutatud andmeid sisalduse kohta ja toidu kaudu omastamist, mille toiduohutusamet või toidu teaduskomitee arvutas välja viimati läbi viidud kokkupuute hindamise käigus; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

„toidu lisaainete ning toidu lõhna- ja maitseainete tarbimise järelevalve“ – andmete kogumine toidu lisaainete ning toidu lõhna- ja maitseainete esinemise ja sisalduse kohta toidus, et hinnata liikmesriikides toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete omastamist toidu kaudu ning kontrollida kasutatud andmeid sisalduse kohta ja toidu kaudu omastamist, mille toiduohutusamet või toidu teaduskomitee arvutas välja viimati läbi viidud kokkupuute hindamise käigus;

| b) | „andmed esinemise kohta“ – andmed konkreetse toidu lisaaine või lõhna- ja maitseaine esinemise või puudumise kohta toiduaines; |
| --- | --- |

b)

„andmed esinemise kohta“ – andmed konkreetse toidu lisaaine või lõhna- ja maitseaine esinemise või puudumise kohta toiduaines;

| c) | „andmed sisalduse kohta“ – toidu lisaaine või lõhna- ja maitseaine kontsentratsioon (väljendatuna vastavalt vajadusele mg/l või mg/kg toidus), mis hõlmab tegelikku kasutuskogust ja analüütilisi andmeid; |
| --- | --- |

c)

„andmed sisalduse kohta“ – toidu lisaaine või lõhna- ja maitseaine kontsentratsioon (väljendatuna vastavalt vajadusele mg/l või mg/kg toidus), mis hõlmab tegelikku kasutuskogust ja analüütilisi andmeid;

| d) | „tegelik kasutuskogus“ – toidule lisatava lisaaine või lõhna- ja maitseaine kontsentratsioon, millest ettevõtjad on teatanud; |
| --- | --- |

d)

„tegelik kasutuskogus“ – toidule lisatava lisaaine või lõhna- ja maitseaine kontsentratsioon, millest ettevõtjad on teatanud;

| e) | „analüütilised andmed“ – toidus mõõdetud toidu lisaaine või lõhna- ja maitseaine kontsentratsioon; |
| --- | --- |

e)

„analüütilised andmed“ – toidus mõõdetud toidu lisaaine või lõhna- ja maitseaine kontsentratsioon;

| f) | „kontrollväärtus“ – katseandmete põhjal saadud doos, mida kasutatakse riskihindamisel ohutu taseme (nt vastuvõetava päevase koguse) kindlaksmääramiseks või ohutusprobleemide uurimiseks, arvutades välja kokkupuute ohutuspiiri, kui ohutut taset ei ole asjakohane kindlaks määrata või kui olemasolevad andmed ei võimalda ohutut taset kindlaks määrata; |
| --- | --- |

f)

„kontrollväärtus“ – katseandmete põhjal saadud doos, mida kasutatakse riskihindamisel ohutu taseme (nt vastuvõetava päevase koguse) kindlaksmääramiseks või ohutusprobleemide uurimiseks, arvutades välja kokkupuute ohutuspiiri, kui ohutut taset ei ole asjakohane kindlaks määrata või kui olemasolevad andmed ei võimalda ohutut taset kindlaks määrata;

| g) | „vastuvõetav päevane kogus“ on aine hinnanguline maksimaalne kogus väljendatuna kehamassi alusel, millega (alam)populatsiooni kuuluvad üksikisikud võivad eluajal iga päev kokku puutuda ilma märkimisväärse terviseriskita (8). |
| --- | --- |

g)

„vastuvõetav päevane kogus“ on aine hinnanguline maksimaalne kogus väljendatuna kehamassi alusel, millega (alam)populatsiooni kuuluvad üksikisikud võivad eluajal iga päev kokku puutuda ilma märkimisväärse terviseriskita (8).

| 2) | Liikmesriigid peaksid toidu lisaained ning lõhna- ja maitseained liigitama vastavalt lisa A ja C osale. Toidu lisaainete suhtes, mida hinnatakse uuesti või mille suhtes on käimas kordushindamise järelmeetmed, ei peaks järelevalvet tegema. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Liikmesriigid peaksid toidu lisaained ning lõhna- ja maitseained prioriseerima vastavalt lisa B ja D osale.
  Liikmesriigid võivad võtta arvesse muid õiguspäraseid tegureid, nagu kahesugune kasutamine toidu lisaainena ning toidu lõhna- ja maitseainena, analüüsimeetodite ja -standardite kättesaadavus, üldsuse jaoks avalduvad probleemid, konkreetse toidu lisaaine või lõhna- ja maitseaine väga suur või väike kasutamine liikmesriigi territooriumil, sage tarbimine teatavate elanikkonnarühmade poolt või teabe puudumine toitude kohta, milles lõhna- ja maitseainet võidi kasutada. |
| --- | --- |

3)

Liikmesriigid võivad võtta arvesse muid õiguspäraseid tegureid, nagu kahesugune kasutamine toidu lisaainena ning toidu lõhna- ja maitseainena, analüüsimeetodite ja -standardite kättesaadavus, üldsuse jaoks avalduvad probleemid, konkreetse toidu lisaaine või lõhna- ja maitseaine väga suur või väike kasutamine liikmesriigi territooriumil, sage tarbimine teatavate elanikkonnarühmade poolt või teabe puudumine toitude kohta, milles lõhna- ja maitseainet võidi kasutada.

| 4) | Liikmesriigid peaksid 30. septembriks 2025 tegema järgmist:






  a) | liigitama toidu lisaained ja need prioriseerima; |
| --- | --- | --- |

4)

a)

liigitama toidu lisaained ja need prioriseerima;

| b) | liigitama ja prioriseerima:






  — | 1., 2. ja 4. rühma kuuluvad toidu lõhna- ja maitseained, nagu on määratletud lisa C osas; |
| --- | --- | --- |

b)

liigitama ja prioriseerima:

—

1., 2. ja 4. rühma kuuluvad toidu lõhna- ja maitseained, nagu on määratletud lisa C osas;

| — | lisa C osas määratletud 3. rühma ained, mille puhul on kindlaks tehtud võrdlusnäit ja on olemas omastamise hinnang. |
| --- | --- |

—

lisa C osas määratletud 3. rühma ained, mille puhul on kindlaks tehtud võrdlusnäit ja on olemas omastamise hinnang.

Alates 2026. aastast peaksid liikmesriigid liigitamist ja prioriseerimist igal aastal ajakohastama, võttes arvesse eelmise aasta järelevalve tulemusi ja toiduohutusameti avaldatud uusi riskihindamisi.

| 5) | Liikmesriigid peaksid koostama prioriseerimise tulemusi kajastava mitmeaastase järelevalvekava. See mitmeaastane järelevalvekava peaks hõlmama vähemalt kolme aastat ning selles tuleks loetleda toidu lisaained ning toidu lõhna- ja maitseained, mille suhtes igal aastal järelevalvet tehakse. Seda kava tuleks igal aastal ajakohastada, võttes arvesse ajakohastatud liigitust ja prioriseerimist. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Liikmesriigid peaksid koguma vähemalt ühte järgmistest andmeliikidest:






  a) | toidu lisaainete tegelikud kasutuskogused liikmesriigis; |
| --- | --- | --- |

6)

a)

toidu lisaainete tegelikud kasutuskogused liikmesriigis;

| b) | analüütilised andmed. |
| --- | --- |

b)

analüütilised andmed.

Liikmesriigid võivad koguda ka andmeid esinemise kohta.

| 7) | Liikmesriigid peaksid tegema otsuse toiduainete osas, mille puhul tuleb teha järelevalvet toidu lisaaine või lõhna- ja maitseaine sisalduse suhtes, võttes arvesse järgmist:






  a) | toidugrupid, mille puhul võib eeldada toidu lisaaine või lõhna- ja maitseaine esinemist; |
| --- | --- | --- |

7)

a)

toidugrupid, mille puhul võib eeldada toidu lisaaine või lõhna- ja maitseaine esinemist;

| b) | toidugrupid, mille puhul eeldatakse, et need on toidu lisaaine ning toidu lõhna- ja maitseaine tarbimise olulised allikad kogu elanikkonna või konkreetsete vanuserühmade lõikes; |
| --- | --- |

b)

toidugrupid, mille puhul eeldatakse, et need on toidu lisaaine ning toidu lõhna- ja maitseaine tarbimise olulised allikad kogu elanikkonna või konkreetsete vanuserühmade lõikes;

| c) | peamised tarbitavad kaubamärgid; |
| --- | --- |

c)

peamised tarbitavad kaubamärgid;

| d) | toit, mis võib mängida rolli toidu kaudu omastamises muudest allikatest kui toidu lisaaine või lõhna- ja maitseaine. |
| --- | --- |

d)

toit, mis võib mängida rolli toidu kaudu omastamises muudest allikatest kui toidu lisaaine või lõhna- ja maitseaine.

| 8) | Liikmesriigid võivad täiendada järelevalve käigus saadavaid andmeid andmetega, mis pärinevad määruse (EL) 2017/625 kohastest ametlikest kontrollidest, kui need esindavad toidu lisaainete või lõhna- ja maitseainete kasutamist turul kättesaadavas toidus. Ametliku kontrolli käigus saadud andmete kasutamisel peaksid liikmesriigid kasutama üksnes kavandatud kontrolliprogrammi raames saadud andmeid, mitte kasutama järelmeetmete raames saadud andmeid. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Liikmesriigid peaksid teostama toidu lisaainete ning toidu lõhna- ja maitseainete järelevalvet asjakohaste analüüsimeetodite abil, mille puhul on tõestatud, et need annavad usaldusväärseid tulemusi. Laborianalüüsideks kasutatavad meetodid peaksid vastama määruse (EL) 2017/625 artiklile 34. Toidu lisaainete ning toidu lõhna- ja maitseainete tarbimise järelevalve miinimumnõudena peaksid liikmesriigid kaaluma sellise meetodi kasutamist, mis on valideeritud laborisisese või laboritevahelise valideerimisuuringuga vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud teaduslikele protokollidele. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Kui toidu lõhna- ja maitseainet ei ole toidus kui lõpptootes võimalik analüüsida, peaksid liikmesriigid analüüsima segusid, valmistisi või vahesaadusi. Liikmesriigid peaksid siiski arvutama lõhna- ja maitseaine vastava kontsentratsiooni toidus kui lõpptootes, et oleks võimalik arvutada toidu kaudu omastatav lõhna- ja maitseaine kogus. |
| --- | --- |

10)

| 11) | Liikmesriigid peaksid esitama kogutud andmed toiduohutusametile igal aastal koos toiduohutusameti poolt konkreetselt nõutava teabega ning toiduohutusameti kehtestatud elektroonilises vormingus.
  Liikmesriigid peaksid esitama toiduohutusametile ja komisjonile igal aastal järgmise teabe:






  a) | prioriseerimise tulemused; |
| --- | --- | --- |

11)

Liikmesriigid peaksid esitama toiduohutusametile ja komisjonile igal aastal järgmise teabe:

a)

prioriseerimise tulemused;

| b) | mitmeaastane järelevalvekava; |
| --- | --- |

b)

mitmeaastane järelevalvekava;

| c) | kasutatud metoodika, asjakohasuse puhul eelkõige see, kuidas saadi tegelikud kasutuskogused ja andmed esinemise kohta ning kas järelevalve andmete täiendamiseks kasutati ametliku kontrolli käigus saadud andmeid; |
| --- | --- |

c)

kasutatud metoodika, asjakohasuse puhul eelkõige see, kuidas saadi tegelikud kasutuskogused ja andmed esinemise kohta ning kas järelevalve andmete täiendamiseks kasutati ametliku kontrolli käigus saadud andmeid;

| d) | kas tuvastati lubamatuid kasutusviise. |
| --- | --- |

d)

kas tuvastati lubamatuid kasutusviise.

| 12) | Liikmesriigid peaksid korraldama katseetapi ja selleks:






  a) | esitama 2023. aasta aprilliks teistele liikmesriikidele ja komisjonile viiest toidu lisaainest ning viiest toidu lõhna- ja maitseainest koosneva loetelu; |
| --- | --- | --- |

12)

a)

esitama 2023. aasta aprilliks teistele liikmesriikidele ja komisjonile viiest toidu lisaainest ning viiest toidu lõhna- ja maitseainest koosneva loetelu;

| b) | leppima kokku viiest toidu lisaainest ning viiest toidu lõhna- ja maitseainest koosnevas loetelus; |
| --- | --- |

b)

leppima kokku viiest toidu lisaainest ning viiest toidu lõhna- ja maitseainest koosnevas loetelus;

| c) | koguma 2024. aastal andmeid kokkulepitud loetellu kantud kolme toidu lisaaine ning kahe toidu lõhna- ja maitseaine kohta ning esitama kogutud andmed toiduohutusametile 30. juuniks 2025; |
| --- | --- |

c)

koguma 2024. aastal andmeid kokkulepitud loetellu kantud kolme toidu lisaaine ning kahe toidu lõhna- ja maitseaine kohta ning esitama kogutud andmed toiduohutusametile 30. juuniks 2025;

| d) | koguma 2025. aastal andmeid kokkulepitud loetellu kantud kahe toidu lisaaine ning kolme toidu lõhna- ja maitseaine kohta ning esitama kogutud andmed toiduohutusametile 2026. aasta juuniks. |
| --- | --- |

d)

koguma 2025. aastal andmeid kokkulepitud loetellu kantud kahe toidu lisaaine ning kolme toidu lõhna- ja maitseaine kohta ning esitama kogutud andmed toiduohutusametile 2026. aasta juuniks.

Brüssel, 12. mai 2023

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta (ELT L 354, 31.12.2008, lk 16).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1334/2008, mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1601/91, määrusi (EÜ) nr 2232/96 ja (EÜ) nr 110/2008 ning direktiivi 2000/13/EÜ (ELT L 354, 31.12.2008, lk 34).

2

(3)  EFSA Journal 2010; 8(6): 1623.

3

(4)  EFSA Journal 2022;20(12): 7673.

4

(5)  EFSA Journal 2012;10(7): 2760.

5

(6)  EFSA Journal 2017;15(10): 5042.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus) (ELT L 95, 7.4.2017, lk 1).

7

(8)  EFSA toidu lisaainete ja toidule lisatavate toitaineallikate teaduskomisjon: Guidance for submission for food additive evaluations (Suunised toidu lisaainete hindamise kohta teabe esitamiseks). EFSA Journal 2012;10(7): 2760. [53 lk] doi:10.2903/j.efsa.2012.2760.

8

---

LISA

Toidu lisaainete ning toidu lõhna- ja maitseainete riskipõhine liigitamine ja prioriseerimine järelevalve eesmärgil

A OSA. Toidu lisaainete liigitamine

Toidu lisaained tuleks liigitada kolme rühma:

1.   1. rühm: Toidu lisaained, mille vastuvõetav päevane kogus ei ole kindlaks määratud või mille puhul toiduohutusamet või toidu teaduskomitee on viimases riskihindamises jõudnud järeldusele, et vastuvõetava päevase koguse arvväärtust ei ole vaja kindlaks määrata.

| 1a. | toidu lisaained, mis ei tekita konkreetseid probleeme; |
| --- | --- |

1a.

toidu lisaained, mis ei tekita konkreetseid probleeme;

| 1b. | toidu lisaained, mida tuleb lisandite esinemise tõttu või muul põhjusel rangemalt jälgida. |
| --- | --- |

1b.

toidu lisaained, mida tuleb lisandite esinemise tõttu või muul põhjusel rangemalt jälgida.

2.   2. rühm: Toidu lisaained, mille kohta toiduohutusamet või toidu teaduskomitee on viimases riskihindamises esitanud vastuvõetava päevase koguse arvväärtuse

| 2a. | Toidu lisaained, mille puhul ei ole viimase riskihindamise raames tuvastatud ohte, tuginedes lubatud piirmääradele, või toidu lisaained, mille kohta toiduohutusamet arvutas viimase riskihindamise raames välja täpsemad hinnangulised tarbimiskogused, mis ei ületa ühegi vanuserühma puhul 50 % vastuvõetavast päevasest kogusest. |
| --- | --- |

2a.

Toidu lisaained, mille puhul ei ole viimase riskihindamise raames tuvastatud ohte, tuginedes lubatud piirmääradele, või toidu lisaained, mille kohta toiduohutusamet arvutas viimase riskihindamise raames välja täpsemad hinnangulised tarbimiskogused, mis ei ületa ühegi vanuserühma puhul 50 % vastuvõetavast päevasest kogusest.

| 2b. | Toidu lisaained, mille kohta toiduohutusamet arvutas viimase riskihindamise raames välja täpsemad hinnangulised tarbimiskogused, mis ületavad vähemalt ühe vanuserühma puhul 50 % vastuvõetavast päevasest kogusest. |
| --- | --- |

2b.

Toidu lisaained, mille kohta toiduohutusamet arvutas viimase riskihindamise raames välja täpsemad hinnangulised tarbimiskogused, mis ületavad vähemalt ühe vanuserühma puhul 50 % vastuvõetavast päevasest kogusest.

| 2c. | Toidu lisaained, mida ei käsitleta punktides 2a või 2b ning mida tuleb lisandite esinemise tõttu või muul põhjusel rangemalt jälgida. |
| --- | --- |

2c.

Toidu lisaained, mida ei käsitleta punktides 2a või 2b ning mida tuleb lisandite esinemise tõttu või muul põhjusel rangemalt jälgida.

3.   3. rühm: Toidu lisaained, mille puhul toiduohutusamet jõudis järeldusele, et ohtu ei ole vaatamata sellele, et puuduvad andmed vastuvõetava päevase koguse arvväärtuse kindlaksmääramiseks

| 3a. | Toidu lisaained, mille puhul toiduohutusamet märkis, et teatatud kasutusalade ja kasutuskoguste puhul ohtu ei ole vaatamata sellele, et puuduvad andmed vastuvõetava päevase koguse arvväärtuse kindlaksmääramiseks, ning mida ei ole vaja rangemalt jälgida. |
| --- | --- |

3a.

Toidu lisaained, mille puhul toiduohutusamet märkis, et teatatud kasutusalade ja kasutuskoguste puhul ohtu ei ole vaatamata sellele, et puuduvad andmed vastuvõetava päevase koguse arvväärtuse kindlaksmääramiseks, ning mida ei ole vaja rangemalt jälgida.

| 3b. | Toidu lisaained, mille puhul toiduohutusamet märkis, et teatatud kasutusalade ja kasutuskoguste puhul ohtu ei ole vaatamata sellele, et puuduvad andmed vastuvõetava päevase koguse arvväärtuse kindlaksmääramiseks, kuid mida tuleb lisandite esinemise tõttu või muul põhjusel rangemalt jälgida. |
| --- | --- |

3b.

Toidu lisaained, mille puhul toiduohutusamet märkis, et teatatud kasutusalade ja kasutuskoguste puhul ohtu ei ole vaatamata sellele, et puuduvad andmed vastuvõetava päevase koguse arvväärtuse kindlaksmääramiseks, kuid mida tuleb lisandite esinemise tõttu või muul põhjusel rangemalt jälgida.

B OSA: Toidu lisaainete prioriseerimine

Toidu lisaained tuleks liigitada kolme prioriteetsuse taseme järgi:

1.   Väga oluline

Rühma 2b kuuluvad toidu lisaained, mille puhul on teada, et teave viimase riskihindamise raames hinnatud toidu kaudu omastamise kohta on aegunud või alahinnatud.

2.   Keskmiselt oluline

| 2.1 | Rühma 2b kuuluvad toidu lisaained, mida ei käsitleta väga olulisena. |
| --- | --- |

2.1

Rühma 2b kuuluvad toidu lisaained, mida ei käsitleta väga olulisena.

| 2.2 | Rühma 2a kuuluvad toidu lisaained, mille puhul on teada, et teave viimase riskihindamise raames hinnatud toidu kaudu omastamise kohta on aegunud või alahinnatud. |
| --- | --- |

2.2

Rühma 2a kuuluvad toidu lisaained, mille puhul on teada, et teave viimase riskihindamise raames hinnatud toidu kaudu omastamise kohta on aegunud või alahinnatud.

| 2.3 | Rühma 3a kuuluvad toidu lisaained, mille puhul on teada, et teave viimase riskihindamise raames hinnatud toidu kaudu omastamise kohta on aegunud või alahinnatud. |
| --- | --- |

2.3

Rühma 3a kuuluvad toidu lisaained, mille puhul on teada, et teave viimase riskihindamise raames hinnatud toidu kaudu omastamise kohta on aegunud või alahinnatud.

| 2.4 | Rühma 2c kuuluvad toidu lisaained. |
| --- | --- |

2.4

Rühma 2c kuuluvad toidu lisaained.

| 2.5 | Rühma 3b kuuluvad toidu lisaained. |
| --- | --- |

2.5

Rühma 3b kuuluvad toidu lisaained.

| 2.6 | Rühma 1b kuuluvad toidu lisaained. |
| --- | --- |

2.6

Rühma 1b kuuluvad toidu lisaained.

3.   Mitte eriti oluline

| 3.1 | Rühma 1a kuuluvad toidu lisaained. |
| --- | --- |

3.1

Rühma 1a kuuluvad toidu lisaained.

| 3.2 | Rühma 2a kuuluvad toidu lisaained, mida ei käsitleta keskmiselt olulisena. |
| --- | --- |

3.2

Rühma 2a kuuluvad toidu lisaained, mida ei käsitleta keskmiselt olulisena.

| 3.3 | Rühma 3a kuuluvad toidu lisaained, mida ei käsitleta keskmiselt olulisena. |
| --- | --- |

3.3

Rühma 3a kuuluvad toidu lisaained, mida ei käsitleta keskmiselt olulisena.

C OSA: Toidu lõhna- ja maitseainete liigitamine

Toidu lõhna- ja maitseaineid tuleks liigitada nelja rühma:

1. rühm: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008 III lisas loetletud soovimatud ained.

2. rühm: Suitsutuspreparaadid, mis on lubatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1321/2013 (1).

3. rühm: Toidu lõhna- ja maitseained, mida on lubatud kasutada piirangutega või piiranguteta vastavalt määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisale ja mille muudetud teoreetiline lisatud maksimaalne päevadoos (mTAMDI), mille toiduohutusamet on viimase riskihindamise käigus välja arvutanud, ületab toiduohutusameti kehtestatud toksikoloogilist ohutuskünnist (2).

4. rühm: Toidu lõhna- ja maitseained ning lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosad, mis ei kuulu 1.–3. rühma.

D OSA: Toidu lõhna- ja maitseainete prioriseerimine

Toidu lõhna- ja maitseaineid tuleks liigitada kolme prioriteetsuse taseme järgi:

1.   Väga oluline

| 1.1 | Rühma 3 kuuluvad toidu lõhna- ja maitseained, mille puhul on täidetud kõik järgmised tingimused:






  a) | kontrollväärtus on kindlaks tehtud ja tarbimise hinnang on kättesaadav; |
| --- | --- | --- |

1.1

Rühma 3 kuuluvad toidu lõhna- ja maitseained, mille puhul on täidetud kõik järgmised tingimused:

a)

kontrollväärtus on kindlaks tehtud ja tarbimise hinnang on kättesaadav;

| b) | on teada, et teave viimase riskihindamise raames hinnatud toidu kaudu omastamise kohta on aegunud või alahinnatud; |
| --- | --- |

b)

on teada, et teave viimase riskihindamise raames hinnatud toidu kaudu omastamise kohta on aegunud või alahinnatud;

| c) | tarbimise kahekordistamine oleks terviseoht. |
| --- | --- |

c)

tarbimise kahekordistamine oleks terviseoht.

| 1.2 | Rühma 1 kuuluvad mittesoovitavad ained. |
| --- | --- |

1.2

Rühma 1 kuuluvad mittesoovitavad ained.

| 1.3 | Toidu lõhna- ja maitseained, mida võib esineda ka lõhna- ja maitsepreparaatides ning mis on ohutusprobleemide tõttu liidu lõhna- ja maitseainete loetelust välja jäetud. |
| --- | --- |

1.3

Toidu lõhna- ja maitseained, mida võib esineda ka lõhna- ja maitsepreparaatides ning mis on ohutusprobleemide tõttu liidu lõhna- ja maitseainete loetelust välja jäetud.

2.   Keskmiselt oluline

| 2.1 | Rühma 3 kuuluvad toidu lõhna- ja maitseained, mille puhul ei ole võrdlusnäitu kindlaks määratud. Selles rühmas tuleks järelevalvet teha eelkõige ainete suhtes, mille puhul ületatakse toksikoloogiline ohutuskünnis. |
| --- | --- |

2.1

Rühma 3 kuuluvad toidu lõhna- ja maitseained, mille puhul ei ole võrdlusnäitu kindlaks määratud. Selles rühmas tuleks järelevalvet teha eelkõige ainete suhtes, mille puhul ületatakse toksikoloogiline ohutuskünnis.

| 2.2 | Rühma 2 kuuluvad ained (suitsutuspreparaadid). |
| --- | --- |

2.2

Rühma 2 kuuluvad ained (suitsutuspreparaadid).

3.   Mitte eriti oluline

| 3.1 | Rühma 3 kuuluvad toidu lõhna- ja maitseained, mida ei käsitleta väga olulisena või keskmiselt olulisena. |
| --- | --- |

3.1

Rühma 3 kuuluvad toidu lõhna- ja maitseained, mida ei käsitleta väga olulisena või keskmiselt olulisena.

| 3.2 | Rühma 4 kuuluvad lõhna- ja maitseained ning lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosad, mida ei käsitleta väga olulisena. |
| --- | --- |

3.2

Rühma 4 kuuluvad lõhna- ja maitseained ning lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosad, mida ei käsitleta väga olulisena.

---

(1)  Komisjoni 10. detsembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1321/2013, millega kehtestatakse loetelu lubatud suitsutuspreparaatidest-esmatoodetest, mida kasutatakse sellisel kujul toidus või selle pinnal ja/või esmatoodetest saadud suitsutuspreparaatide valmistamiseks (ELT L 333, 12.12.2013, lk 54).

(2)  Toksikoloogiline ohutuskünnis on kehtestatud ainetele, mis on sarnase keemilise struktuuriga ja tõenäoliselt toksilised, tuginedes suurele hulgale toksilisuse kohta avaldatud andmetele. On olemas kolm toksilisuse kategooriat: vähene, mõõdukas või suur toksilisus (EFSA Journal 2019;17(6): 5708).

---