# Eiropas Savienības L 132/2023

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 132 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 66. gadagājums2023. gada 17. maijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 132

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

66. gadagājums2023. gada 17. maijs

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/969 (2023. gada 10. maijs), ar ko izveido sadarbības platformu kopēju izmeklēšanas grupu darbības atbalstam un groza Regulu (ES) 2018/1726 | 1 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2023/970 (2023. gada 10. maijs) par to, lai ar darba samaksas pārredzamības un izpildes mehānismu stiprinātu to, kā tiek piemērots princips par vienādu darba samaksu vīriešiem un sievietēm par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu (
  1
  ) | 21 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/969 (2023. gada 10. maijs), ar ko izveido sadarbības platformu kopēju izmeklēšanas grupu darbības atbalstam un groza Regulu (ES) 2018/1726

1

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2023/970 (2023. gada 10. maijs) par to, lai ar darba samaksas pārredzamības un izpildes mehānismu stiprinātu to, kā tiek piemērots princips par vienādu darba samaksu vīriešiem un sievietēm par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu (
  1
  )

1

21

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/971 (2023. gada 10. maijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Cedro di Santa Maria del Cedro (ACVN)) | 45 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/972 (2023. gada 10. maijs), ar ko kā jaunu pārtikas produktu atļauj laist tirgū Labisia pumila etanola ūdens ekstraktu un groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (
  1
  ) | 46 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/973 (2023. gada 15. maijs), ar ko attiecībā uz ierakstiem par Kanādu, Čīli, Apvienoto Karalisti un Amerikas Savienotajām Valstīm to trešo valstu sarakstos, no kurām Savienībā atļauts ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus, groza Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu (
  1
  ) | 52 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/974 (2023. gada 16. maijs), ar ko pagarina laikposmu, kurā no Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 atkāpjas attiecībā uz minimālo attālumu no krasta un minimālo jūras dziļumu, kas jāievēro, ar volantīntipa trali zvejojot Slovēnijas teritoriālajos ūdeņos | 74 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/975 (2023. gada 15. maijs), ar kuru groza Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/417, ar ko nosaka pamatnostādnes par to, kā vadīt Eiropas Savienības ātrās ziņošanas sistēmu RAPEX, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību 12. pantu, un tās ziņošanas sistēmu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 2817)

   (
  1
  ) | 77 |
| | * | Vienotās noregulējuma valdes Lēmums (ES) 2023/976 (2023. gada 22. marts) Par Vienotās noregulējuma valdes (VNV) budžeta izpildes apstiprināšanu un pārskatu slēgšanu 2021. finanšu gadā (SRB/PS/2023/02) | 87 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/971 (2023. gada 10. maijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Cedro di Santa Maria del Cedro (ACVN))

45

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/972 (2023. gada 10. maijs), ar ko kā jaunu pārtikas produktu atļauj laist tirgū Labisia pumila etanola ūdens ekstraktu un groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (
  1
  )

Labisia pumila

1

46

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/973 (2023. gada 15. maijs), ar ko attiecībā uz ierakstiem par Kanādu, Čīli, Apvienoto Karalisti un Amerikas Savienotajām Valstīm to trešo valstu sarakstos, no kurām Savienībā atļauts ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus, groza Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu (
  1
  )

1

52

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/974 (2023. gada 16. maijs), ar ko pagarina laikposmu, kurā no Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 atkāpjas attiecībā uz minimālo attālumu no krasta un minimālo jūras dziļumu, kas jāievēro, ar volantīntipa trali zvejojot Slovēnijas teritoriālajos ūdeņos

74

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/975 (2023. gada 15. maijs), ar kuru groza Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/417, ar ko nosaka pamatnostādnes par to, kā vadīt Eiropas Savienības ātrās ziņošanas sistēmu RAPEX, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību 12. pantu, un tās ziņošanas sistēmu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 2817)

   (
  1
  )

RAPEX

(izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 2817)

1

77

*

Vienotās noregulējuma valdes Lēmums (ES) 2023/976 (2023. gada 22. marts) Par Vienotās noregulējuma valdes (VNV) budžeta izpildes apstiprināšanu un pārskatu slēgšanu 2021. finanšu gadā (SRB/PS/2023/02)

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2023/969

(2023. gada 10. maijs),

ar ko izveido sadarbības platformu kopēju izmeklēšanas grupu darbības atbalstam un groza Regulu (ES) 2018/1726

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 82. panta 1. punkta otrās daļas d) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Savienība ir noteikusi sev mērķi – piedāvāt saviem pilsoņiem brīvības, drošības un tiesiskuma telpu bez iekšējām robežām, kurā ir nodrošināta personu brīva pārvietošanās. Vienlaikus Savienībai būtu jānodrošina, ka šī telpa ir droša. Minēto mērķi var sasniegt vienīgi ar valstu un starptautisko tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu efektīvāku un koordinētāku sadarbību un piemērotiem pasākumiem, ar ko novērš un apkaro noziedzību, tostarp organizēto noziedzību un terorismu. |
| --- | --- |

(1)

Savienība ir noteikusi sev mērķi – piedāvāt saviem pilsoņiem brīvības, drošības un tiesiskuma telpu bez iekšējām robežām, kurā ir nodrošināta personu brīva pārvietošanās. Vienlaikus Savienībai būtu jānodrošina, ka šī telpa ir droša. Minēto mērķi var sasniegt vienīgi ar valstu un starptautisko tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu efektīvāku un koordinētāku sadarbību un piemērotiem pasākumiem, ar ko novērš un apkaro noziedzību, tostarp organizēto noziedzību un terorismu.

| (2) | Sasniegt minēto mērķi ir īpaši sarežģīti, ja noziedzīgajam nodarījumam ir pārrobežu raksturs un tas noticis divu vai vairāku dalībvalstu un/vai trešo valstu teritorijā. Šādos gadījumos dalībvalstīm jāspēj apvienot spēkus un kopīgi rīkoties, lai pārrobežu izmeklēšana un kriminālvajāšana būtu rezultatīva un efektīva, un šajā ziņā apmaiņa ar informāciju un pierādījumiem ir būtiska. Viens no veiksmīgākajiem šādas pārrobežu sadarbības instrumentiem ir kopējās izmeklēšanas grupas (“KIG”), kas ļauj vairāku divu vai vairāku dalībvalstu un, iespējams, trešo valstu tiesu un tiesībaizsardzības iestādēm tieši sadarboties un komunicēt savā starpā, lai tās varētu maksimāli efektīvi organizēt savu darbību un izmeklēšanu. Divu vai vairāku dalībvalstu un, iespējams, trešo valstu kompetentās iestādes izveido KIG ar konkrētu mērķi un uz noteiktu laiku, lai kopīgi veiktu kriminālizmeklēšanu ar pārrobežu ietekmi. |
| --- | --- |

(2)

Sasniegt minēto mērķi ir īpaši sarežģīti, ja noziedzīgajam nodarījumam ir pārrobežu raksturs un tas noticis divu vai vairāku dalībvalstu un/vai trešo valstu teritorijā. Šādos gadījumos dalībvalstīm jāspēj apvienot spēkus un kopīgi rīkoties, lai pārrobežu izmeklēšana un kriminālvajāšana būtu rezultatīva un efektīva, un šajā ziņā apmaiņa ar informāciju un pierādījumiem ir būtiska. Viens no veiksmīgākajiem šādas pārrobežu sadarbības instrumentiem ir kopējās izmeklēšanas grupas (“KIG”), kas ļauj vairāku divu vai vairāku dalībvalstu un, iespējams, trešo valstu tiesu un tiesībaizsardzības iestādēm tieši sadarboties un komunicēt savā starpā, lai tās varētu maksimāli efektīvi organizēt savu darbību un izmeklēšanu. Divu vai vairāku dalībvalstu un, iespējams, trešo valstu kompetentās iestādes izveido KIG ar konkrētu mērķi un uz noteiktu laiku, lai kopīgi veiktu kriminālizmeklēšanu ar pārrobežu ietekmi.

| (3) | Izskaužot pārāk ilgās procedūras un formalitātes KIG locekļu starpā, KIG ir pildījušas svarīgu lomu tiesu iestāžu sadarbības uzlabošanā saistībā ar pārrobežu noziedzīgo nodarījumu, piemēram, kibernoziegumu, terorisma un smagu un organizētās noziedzības nodarījumu, izmeklēšanu un kriminālvajāšanu. Aizvien plašāka KIG izmantošana ir Savienībā uzlabojusi arī tiesu iestāžu pārrobežu sadarbību krimināllietās. |
| --- | --- |

(3)

Izskaužot pārāk ilgās procedūras un formalitātes KIG locekļu starpā, KIG ir pildījušas svarīgu lomu tiesu iestāžu sadarbības uzlabošanā saistībā ar pārrobežu noziedzīgo nodarījumu, piemēram, kibernoziegumu, terorisma un smagu un organizētās noziedzības nodarījumu, izmeklēšanu un kriminālvajāšanu. Aizvien plašāka KIG izmantošana ir Savienībā uzlabojusi arī tiesu iestāžu pārrobežu sadarbību krimināllietās.

| (4) | Lai izveidotu KIG ar vismaz divu dalībvalstu piedalīšanos, Savienības acquis paredz divus tiesiskos satvarus, proti, 13. pantu Konvencijā par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās (2), ko Padome pieņēmusi saskaņā ar 34. pantu Līgumā par Eiropas Savienību un Padomes Pamatlēmumu 2002/465/TI (3). Trešās valstis var piedalīties KIG kā Puses, ja to iesaistei ir juridisks pamats, piemēram, 20. pants Eiropas Padomes konvencijas par savstarpējo palīdzību krimināllietās Otrajā papildu protokolā, kas parakstīts Strasbūrā 2001. gada 8. novembrī (4) un 5. pants Nolīgumā par savstarpējo juridisko palīdzību starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm (5). |
| --- | --- |

(4)

Lai izveidotu KIG ar vismaz divu dalībvalstu piedalīšanos, Savienības acquis paredz divus tiesiskos satvarus, proti, 13. pantu Konvencijā par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās (2), ko Padome pieņēmusi saskaņā ar 34. pantu Līgumā par Eiropas Savienību un Padomes Pamatlēmumu 2002/465/TI (3). Trešās valstis var piedalīties KIG kā Puses, ja to iesaistei ir juridisks pamats, piemēram, 20. pants Eiropas Padomes konvencijas par savstarpējo palīdzību krimināllietās Otrajā papildu protokolā, kas parakstīts Strasbūrā 2001. gada 8. novembrī (4) un 5. pants Nolīgumā par savstarpējo juridisko palīdzību starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm (5).

| (5) | Starptautiskajām tiesu iestādēm ir būtiska loma starptautisko noziegumu izmeklēšanā un kriminālvajāšanā par tiem. To pārstāvji var piedalīties konkrētā KIG pēc KIG locekļu uzaicinājuma, pamatojoties uz attiecīgu nolīgumu, ar ko izveidota KIG (“KIG nolīgums”). Tādēļ būtu jāveicina arī informācijas un pierādījumu apmaiņa starp valstu kompetentajām iestādēm un jebkādu citu tiesu, tribunālu vai mehānismu, kura mērķis ir vērsties pret smagiem noziegumiem, kas skar starptautisko sabiedrību kopumā, jo īpaši ar Starptautisko Krimināltiesu (SKT). Ar šo regulu tādēļ būtu jānodrošina šādu starptautisku tiesu iestāžu pārstāvju piekļuve informācijas tehnoloģiju (IT) platformai (“KIG sadarbības platforma”), lai uzlabotu starptautisko sadarbību saistībā ar starptautisko noziegumu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu. |
| --- | --- |

(5)

Starptautiskajām tiesu iestādēm ir būtiska loma starptautisko noziegumu izmeklēšanā un kriminālvajāšanā par tiem. To pārstāvji var piedalīties konkrētā KIG pēc KIG locekļu uzaicinājuma, pamatojoties uz attiecīgu nolīgumu, ar ko izveidota KIG (“KIG nolīgums”). Tādēļ būtu jāveicina arī informācijas un pierādījumu apmaiņa starp valstu kompetentajām iestādēm un jebkādu citu tiesu, tribunālu vai mehānismu, kura mērķis ir vērsties pret smagiem noziegumiem, kas skar starptautisko sabiedrību kopumā, jo īpaši ar Starptautisko Krimināltiesu (SKT). Ar šo regulu tādēļ būtu jānodrošina šādu starptautisku tiesu iestāžu pārstāvju piekļuve informācijas tehnoloģiju (IT) platformai (“KIG sadarbības platforma”), lai uzlabotu starptautisko sadarbību saistībā ar starptautisko noziegumu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu.

| (6) | Ir steidzami vajadzīga sadarbības platforma, kurā KIG varētu efektīvi komunicēt un droši apmainīties ar informāciju un pierādījumiem, lai nodrošinātu, ka par vissmagākajiem noziegumiem atbildīgās personas var ātri saukt pie atbildības. Minētā vajadzība ir uzsvērta Eiropas Savienības Aģentūras tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust), kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1727 (6), pilnvarās, kas tika grozītas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/838 (7), ļaujot Eurojust saglabāt, analizēt un uzglabāt pierādījumus, kas attiecas uz genocīdu, noziegumiem pret cilvēci, kara noziegumiem un saistītiem noziedzīgajiem nodarījumiem, kā arī dod iespēju apmainīties ar saistītajiem pierādījumiem ar kompetentajām valstu iestādēm un starptautiskajām tiesu iestādēm, jo īpaši SKT. |
| --- | --- |

(6)

Ir steidzami vajadzīga sadarbības platforma, kurā KIG varētu efektīvi komunicēt un droši apmainīties ar informāciju un pierādījumiem, lai nodrošinātu, ka par vissmagākajiem noziegumiem atbildīgās personas var ātri saukt pie atbildības. Minētā vajadzība ir uzsvērta Eiropas Savienības Aģentūras tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust), kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1727 (6), pilnvarās, kas tika grozītas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/838 (7), ļaujot Eurojust saglabāt, analizēt un uzglabāt pierādījumus, kas attiecas uz genocīdu, noziegumiem pret cilvēci, kara noziegumiem un saistītiem noziedzīgajiem nodarījumiem, kā arī dod iespēju apmainīties ar saistītajiem pierādījumiem ar kompetentajām valstu iestādēm un starptautiskajām tiesu iestādēm, jo īpaši SKT.

| (7) | Esošie Savienības līmeņa tiesiskie satvari nenosaka, kā struktūrām, kuras piedalās KIG, jāveic informācijas apmaiņa un komunikācija. Minētās struktūras vienojas par šādu apmaiņu un komunikāciju, pamatojoties uz vajadzībām un pieejamajiem līdzekļiem. Lai cīnītos pret pārrobežu noziedzību, kas kļūst arvien sarežģītāka un attīstās arvien ātrāk, izšķirīgs ir ātrums, sadarbība un efektivitāte. Tomēr pašlaik nav sistēmas, kura atbalstītu KIG ikdienas pārvaldību, nodrošinātu efektīvāku pierādījumu meklēšanu un reģistrēšanu un aizsargātu datus, ar ko apmainās KIG iesaistītās personas. Acīmredzami trūkst īpaši tam paredzēta droša un efektīva kanāla, ko varētu lietot visas KIG iesaistītās personas un kas nodrošinātu ātru apmaiņu ar liela apjoma informāciju vai pierādījumiem vai drošu un efektīvu komunikāciju. Turklāt nav arī sistēmas, kas atbalstītu vai nu KIG pārvaldību, tostarp KIG iesaistīto personu veiktās pierādījumu apmaiņas izsekojamību tādā veidā, kas atbilst valstu tiesu juridiskajām prasībām, vai KIG operāciju plānošanu un koordināciju. |
| --- | --- |

(7)

Esošie Savienības līmeņa tiesiskie satvari nenosaka, kā struktūrām, kuras piedalās KIG, jāveic informācijas apmaiņa un komunikācija. Minētās struktūras vienojas par šādu apmaiņu un komunikāciju, pamatojoties uz vajadzībām un pieejamajiem līdzekļiem. Lai cīnītos pret pārrobežu noziedzību, kas kļūst arvien sarežģītāka un attīstās arvien ātrāk, izšķirīgs ir ātrums, sadarbība un efektivitāte. Tomēr pašlaik nav sistēmas, kura atbalstītu KIG ikdienas pārvaldību, nodrošinātu efektīvāku pierādījumu meklēšanu un reģistrēšanu un aizsargātu datus, ar ko apmainās KIG iesaistītās personas. Acīmredzami trūkst īpaši tam paredzēta droša un efektīva kanāla, ko varētu lietot visas KIG iesaistītās personas un kas nodrošinātu ātru apmaiņu ar liela apjoma informāciju vai pierādījumiem vai drošu un efektīvu komunikāciju. Turklāt nav arī sistēmas, kas atbalstītu vai nu KIG pārvaldību, tostarp KIG iesaistīto personu veiktās pierādījumu apmaiņas izsekojamību tādā veidā, kas atbilst valstu tiesu juridiskajām prasībām, vai KIG operāciju plānošanu un koordināciju.

| (8) | Tā kā iespējas izmantot IT sistēmas noziedzīgiem nolūkiem arvien palielinās, esošā situācija varētu mazināt pārrobežu izmeklēšanu lietderīgumu un efektivitāti, kā arī apdraudēt un palēnināt šādas izmeklēšanas un kriminālvajāšanas nedrošas un nedigitalizētas informācijas un pierādījumu apmaiņas dēļ, tādējādi izraisot izmaksu pieaugumu. Tiesu un tiesībaizsardzības iestādēm jo īpaši jānodrošina, ka to sistēmas ir tik modernas un drošas, cik vien iespējams, un ka visi KIG locekļi var viegli kontaktēties un sadarboties neatkarīgi no to valstīs izmantojamajām sistēmām. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā iespējas izmantot IT sistēmas noziedzīgiem nolūkiem arvien palielinās, esošā situācija varētu mazināt pārrobežu izmeklēšanu lietderīgumu un efektivitāti, kā arī apdraudēt un palēnināt šādas izmeklēšanas un kriminālvajāšanas nedrošas un nedigitalizētas informācijas un pierādījumu apmaiņas dēļ, tādējādi izraisot izmaksu pieaugumu. Tiesu un tiesībaizsardzības iestādēm jo īpaši jānodrošina, ka to sistēmas ir tik modernas un drošas, cik vien iespējams, un ka visi KIG locekļi var viegli kontaktēties un sadarboties neatkarīgi no to valstīs izmantojamajām sistēmām.

| (9) | Ir svarīgi ar moderniem IT rīkiem uzlabot un atbalstīt KIG sadarbību. Ātrumu un efektivitāti, ar kādu notiek informācijas apmaiņa starp KIG iesaistītajām personām, varētu ievērojami uzlabot, izveidojot īpašu IT platformu KIG darbības atbalstam. Tāpēc Savienības līmenī ir nepieciešams paredzēt noteikumus par KIG sadarbības platformas izveidi, lai KIG iesaistītajām personām atvieglotu sadarbību, drošu komunikāciju un informācijas un pierādījumu apmaiņu. |
| --- | --- |

(9)

Ir svarīgi ar moderniem IT rīkiem uzlabot un atbalstīt KIG sadarbību. Ātrumu un efektivitāti, ar kādu notiek informācijas apmaiņa starp KIG iesaistītajām personām, varētu ievērojami uzlabot, izveidojot īpašu IT platformu KIG darbības atbalstam. Tāpēc Savienības līmenī ir nepieciešams paredzēt noteikumus par KIG sadarbības platformas izveidi, lai KIG iesaistītajām personām atvieglotu sadarbību, drošu komunikāciju un informācijas un pierādījumu apmaiņu.

| (10) | KIG sadarbības platforma būtu jāizmanto vienīgi tad, ja, inter alia, KIG izveides juridiskais pamats izriet no Savienības tiesībām. Visas KIG, kuru izveidei ir vienīgi starptautisks juridisks pamats, nebūtu jāizmanto KIG sadarbības platforma, jo tā ir finansēta no Savienības budžeta un izstrādāta, balstoties uz Savienības tiesību aktiem. Tomēr, ja trešās valsts kompetentās iestādes ir tāda KIG nolīguma puse, kuram ir Savienības juridiskais pamats, kā arī starptautiskais juridiskais pamats, minētās trešās valsts kompetento iestāžu pārstāvji būtu jāuzskata par KIG locekļiem. |
| --- | --- |

(10)

KIG sadarbības platforma būtu jāizmanto vienīgi tad, ja, inter alia, KIG izveides juridiskais pamats izriet no Savienības tiesībām. Visas KIG, kuru izveidei ir vienīgi starptautisks juridisks pamats, nebūtu jāizmanto KIG sadarbības platforma, jo tā ir finansēta no Savienības budžeta un izstrādāta, balstoties uz Savienības tiesību aktiem. Tomēr, ja trešās valsts kompetentās iestādes ir tāda KIG nolīguma puse, kuram ir Savienības juridiskais pamats, kā arī starptautiskais juridiskais pamats, minētās trešās valsts kompetento iestāžu pārstāvji būtu jāuzskata par KIG locekļiem.

| (11) | KIG sadarbības platformas lietošanai vajadzētu būt brīvprātīgai. Tomēr, ņemot vērā pievienoto vērtību, ko tā sniedz pārrobežu izmeklēšanām, lietot platformu ir ļoti ieteicams. KIG sadarbības platformas lietošanai vai nelietošanai nebūtu jāskar vai jāietekmē citu komunikācijas vai informācijas apmaiņas veidu likumība, nedz arī jāmaina KIG izveides, organizēšanas vai darbības kārtība. KIG sadarbības platformas izveidei nebūtu jāietekmē KIG izveides juridiskais pamats vai piemērojamie valsts procesuālie tiesību akti par pierādījumu iegūšanu un iegūto pierādījumu izmantošanu. Citu valsts kompetento iestāžu, piemēram, muitas, amatpersonām, ja tās ir saskaņā ar Pamatlēmumu 2002/465/TI izveidoto KIG locekles, vajadzētu būt iespējai piekļūt KIG sadarbības telpām. KIG sadarbības platformai būtu jānodrošina vienīgi drošs IT rīks sadarbības uzlabošanai, informācijas plūsmas starp tās lietotājiem paātrināšanai un apmainīto datu drošības un KIG efektivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(11)

KIG sadarbības platformas lietošanai vajadzētu būt brīvprātīgai. Tomēr, ņemot vērā pievienoto vērtību, ko tā sniedz pārrobežu izmeklēšanām, lietot platformu ir ļoti ieteicams. KIG sadarbības platformas lietošanai vai nelietošanai nebūtu jāskar vai jāietekmē citu komunikācijas vai informācijas apmaiņas veidu likumība, nedz arī jāmaina KIG izveides, organizēšanas vai darbības kārtība. KIG sadarbības platformas izveidei nebūtu jāietekmē KIG izveides juridiskais pamats vai piemērojamie valsts procesuālie tiesību akti par pierādījumu iegūšanu un iegūto pierādījumu izmantošanu. Citu valsts kompetento iestāžu, piemēram, muitas, amatpersonām, ja tās ir saskaņā ar Pamatlēmumu 2002/465/TI izveidoto KIG locekles, vajadzētu būt iespējai piekļūt KIG sadarbības telpām. KIG sadarbības platformai būtu jānodrošina vienīgi drošs IT rīks sadarbības uzlabošanai, informācijas plūsmas starp tās lietotājiem paātrināšanai un apmainīto datu drošības un KIG efektivitātes palielināšanai.

| (12) | KIG sadarbības platformai būtu jāaptver KIG darbības un pēcdarbības posms, sākot ar brīdi, kad parakstīts attiecīgais KIG nolīgums, un līdz brīdim, kad ir pabeigta KIG izvērtēšana. Tā kā personas, kas piedalās KIG izveides procesā, ir pavisam citas nekā tās personas, kas kļūst par KIG locekļiem pēc tās izveidošanas, KIG izveides procesam, it īpaši sarunām par KIG nolīguma saturu un nolīgumu parakstīšanai, nebūtu jānotiek KIG sadarbības platformā. Tomēr, ņemot vērā to, ka KIG nolīguma parakstīšanas procesa atbalstīšanai ir nepieciešams elektronisks rīks, ir svarīgi, lai Komisija apsvērtu iespēju šim procesam izmantot e-pierādījumu digitālās apmaiņas sistēmu (eEDES), kas ir drošs tiešsaistes portāls elektroniskiem pieprasījumiem un atbildēm, ko izstrādājusi Komisija. |
| --- | --- |

(12)

KIG sadarbības platformai būtu jāaptver KIG darbības un pēcdarbības posms, sākot ar brīdi, kad parakstīts attiecīgais KIG nolīgums, un līdz brīdim, kad ir pabeigta KIG izvērtēšana. Tā kā personas, kas piedalās KIG izveides procesā, ir pavisam citas nekā tās personas, kas kļūst par KIG locekļiem pēc tās izveidošanas, KIG izveides procesam, it īpaši sarunām par KIG nolīguma saturu un nolīgumu parakstīšanai, nebūtu jānotiek KIG sadarbības platformā. Tomēr, ņemot vērā to, ka KIG nolīguma parakstīšanas procesa atbalstīšanai ir nepieciešams elektronisks rīks, ir svarīgi, lai Komisija apsvērtu iespēju šim procesam izmantot e-pierādījumu digitālās apmaiņas sistēmu (eEDES), kas ir drošs tiešsaistes portāls elektroniskiem pieprasījumiem un atbildēm, ko izstrādājusi Komisija.

| (13) | Visos gadījumos, kad kāda KIG izmanto KIG sadarbības platformu, šīs KIG locekļi būtu jāmudina izvērtēt KIG darbu vai nu darbības posmā, vai pēc tā noslēguma, izmantojot KIG sadarbības platformā nodrošinātos rīkus. |
| --- | --- |

(13)

Visos gadījumos, kad kāda KIG izmanto KIG sadarbības platformu, šīs KIG locekļi būtu jāmudina izvērtēt KIG darbu vai nu darbības posmā, vai pēc tā noslēguma, izmantojot KIG sadarbības platformā nodrošinātos rīkus.

| (14) | KIG nolīguma, tostarp jebkādu papildinājumu, noslēgšanai vajadzētu būt KIG sadarbības platformas lietošanas priekšnosacījumam. Turpmāk, slēdzot KIG nolīgumus, to saturs būtu jāpielāgo, lai tajos būtu ņemti vērā šīs regulas attiecīgie noteikumi. |
| --- | --- |

(14)

KIG nolīguma, tostarp jebkādu papildinājumu, noslēgšanai vajadzētu būt KIG sadarbības platformas lietošanas priekšnosacījumam. Turpmāk, slēdzot KIG nolīgumus, to saturs būtu jāpielāgo, lai tajos būtu ņemti vērā šīs regulas attiecīgie noteikumi.

| (15) | Lai atvieglotu KIG izveidi, 2005. gadā izveidotais valstu ekspertu tīkls saistībā ar KIG (“KIG tīkls”) izstrādāja paraugnolīgumu, kas ietver papildinājumus. Paraugnolīguma un tā papildinājumu saturs būtu jāpielāgo, lai ņemtu vērā lēmumu izmantot KIG sadarbības platformu un noteikumus par piekļuvi KIG sadarbības platformai. |
| --- | --- |

(15)

Lai atvieglotu KIG izveidi, 2005. gadā izveidotais valstu ekspertu tīkls saistībā ar KIG (“KIG tīkls”) izstrādāja paraugnolīgumu, kas ietver papildinājumus. Paraugnolīguma un tā papildinājumu saturs būtu jāpielāgo, lai ņemtu vērā lēmumu izmantot KIG sadarbības platformu un noteikumus par piekļuvi KIG sadarbības platformai.

| (16) | No darbības viedokļa KIG sadarbības platformai būtu jāsastāv no izolētām KIG sadarbības telpām, kas izveidotas katrai atsevišķajai KIG, kura izmanto KIG sadarbības platformu. |
| --- | --- |

(16)

No darbības viedokļa KIG sadarbības platformai būtu jāsastāv no izolētām KIG sadarbības telpām, kas izveidotas katrai atsevišķajai KIG, kura izmanto KIG sadarbības platformu.

| (17) | No tehniskā viedokļa būtu jānodrošina, ka KIG sadarbības platformai var ar drošu savienojumu piekļūt internetā un ka tā sastāv no centralizētas informācijas sistēmas, kurai var piekļūt no droša tīmekļa portāla, komunikācijas programmatūras, kas paredzēta mobilajām un stacionārajām ierīcēm, tostarp moderna reģistrācijas un sekošanas mehānisma, un savienojuma starp centralizēto informācijas sistēmu un attiecīgajiem IT rīkiem, kuri atbalsta KIG darbību un kurus pārvalda KIG tīkla sekretariāts. |
| --- | --- |

(17)

No tehniskā viedokļa būtu jānodrošina, ka KIG sadarbības platformai var ar drošu savienojumu piekļūt internetā un ka tā sastāv no centralizētas informācijas sistēmas, kurai var piekļūt no droša tīmekļa portāla, komunikācijas programmatūras, kas paredzēta mobilajām un stacionārajām ierīcēm, tostarp moderna reģistrācijas un sekošanas mehānisma, un savienojuma starp centralizēto informācijas sistēmu un attiecīgajiem IT rīkiem, kuri atbalsta KIG darbību un kurus pārvalda KIG tīkla sekretariāts.

| (18) | KIG sadarbības platformas mērķim vajadzētu būt atvieglot KIG darbību koordinēšanu un pārvaldību. KIG sadarbības platformai būtu jānodrošina operatīvās informācijas un pierādījumu apmaiņa un īslaicīga glabāšana; jānodrošina droša komunikācija; jānodrošina pierādījumu izsekojamība un jāatbalsta KIG izvērtēšanas process. Visas KIG iesaistītās personas būtu jāmudina izmantot visas KIG sadarbības platformas funkcijas un cik iespējams aizstāt pašlaik izmantotos komunikācijas un datu apmaiņas kanālus ar KIG sadarbības platformas kanāliem. |
| --- | --- |

(18)

KIG sadarbības platformas mērķim vajadzētu būt atvieglot KIG darbību koordinēšanu un pārvaldību. KIG sadarbības platformai būtu jānodrošina operatīvās informācijas un pierādījumu apmaiņa un īslaicīga glabāšana; jānodrošina droša komunikācija; jānodrošina pierādījumu izsekojamība un jāatbalsta KIG izvērtēšanas process. Visas KIG iesaistītās personas būtu jāmudina izmantot visas KIG sadarbības platformas funkcijas un cik iespējams aizstāt pašlaik izmantotos komunikācijas un datu apmaiņas kanālus ar KIG sadarbības platformas kanāliem.

| (19) | Lai nodrošinātu koordinētu Savienības reaģēšanu uz noziedzīgām darbībām un sniegtu izšķirīgu atbalstu dalībvalstīm noziedzības apkarošanā, svarīga ir koordinācija un datu apmaiņa starp Savienības aģentūrām un struktūrām brīvības, drošības un tiesiskuma politikas jomās, kas iesaistītas tiesu iestāžu sadarbībā, un KIG locekļiem. KIG sadarbības platformai būtu jāpapildina esošie rīki, kas nodrošina drošu datu apmaiņu starp tiesu un tiesībaizsardzības iestādēm, piemēram, drošas informācijas apmaiņas tīkla lietojumprogramma (SIENA), ko pārvalda ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 izveidotā Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropols) (8). |
| --- | --- |

(19)

Lai nodrošinātu koordinētu Savienības reaģēšanu uz noziedzīgām darbībām un sniegtu izšķirīgu atbalstu dalībvalstīm noziedzības apkarošanā, svarīga ir koordinācija un datu apmaiņa starp Savienības aģentūrām un struktūrām brīvības, drošības un tiesiskuma politikas jomās, kas iesaistītas tiesu iestāžu sadarbībā, un KIG locekļiem. KIG sadarbības platformai būtu jāpapildina esošie rīki, kas nodrošina drošu datu apmaiņu starp tiesu un tiesībaizsardzības iestādēm, piemēram, drošas informācijas apmaiņas tīkla lietojumprogramma (SIENA), ko pārvalda ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 izveidotā Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropols) (8).

| (20) | Tās KIG sadarbības platformas funkcijas, kas ir saistītas ar komunikāciju, būtu jānodrošina ar vismodernāko programmatūru, kas ļauj KIG sadarbības platformas lietotāju ierīcēs lokāli saglabāt neizsekojamu komunikāciju. |
| --- | --- |

(20)

Tās KIG sadarbības platformas funkcijas, kas ir saistītas ar komunikāciju, būtu jānodrošina ar vismodernāko programmatūru, kas ļauj KIG sadarbības platformas lietotāju ierīcēs lokāli saglabāt neizsekojamu komunikāciju.

| (21) | Būtu jānodrošina pienācīga funkcija, kas ļauj veikt operatīvās informācijas un pierādījumu, tostarp lielapjoma datņu, apmaiņu, izmantojot augšupielādes/lejupielādes mehānismu, kas veidots tā, lai dati centralizēti tiktu glabāti vienīgi tik ilgi, cik nepieciešams datu tehniskai nosūtīšanai. Tiklīdz visi adresāti ir lejupielādējuši datus, dati būtu automātiski un neatgriezeniski jādzēš no KIG sadarbības platformas. |
| --- | --- |

(21)

Būtu jānodrošina pienācīga funkcija, kas ļauj veikt operatīvās informācijas un pierādījumu, tostarp lielapjoma datņu, apmaiņu, izmantojot augšupielādes/lejupielādes mehānismu, kas veidots tā, lai dati centralizēti tiktu glabāti vienīgi tik ilgi, cik nepieciešams datu tehniskai nosūtīšanai. Tiklīdz visi adresāti ir lejupielādējuši datus, dati būtu automātiski un neatgriezeniski jādzēš no KIG sadarbības platformas.

| (22) | KIG sadarbības platformas projektēšana, izstrāde un darbības pārvaldība, izmantojot SIENA esošās funkcijas un citas Eiropola lietotās funkcijas, lai nodrošinātu papildināmību un – vajadzības gadījumā – savienojamību, būtu jāuztic Eiropas Savienības Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1726 (9), ņemot vērā šīs aģentūras pieredzi lielapjoma sistēmu pārvaldībā tieslietu un iekšlietu jomā. Tāpēc eu-LISA pilnvarojums būtu jāgroza, lai tas atspoguļotu šos jaunos uzdevumus, un eu-LISA būtu jāpiešķir atbilstošs finansējums un personāls, lai tā varētu pildīt šajā regulā noteiktos pienākumus. Šajā sakarā būtu jānosaka noteikumi par pienākumiem, kas eu-LISA būs jāpilda kā aģentūrai, kurai uzticēta KIG sadarbības platformas izstrāde, tehniskā darbības nodrošināšana un uzturēšana. |
| --- | --- |

(22)

KIG sadarbības platformas projektēšana, izstrāde un darbības pārvaldība, izmantojot SIENA esošās funkcijas un citas Eiropola lietotās funkcijas, lai nodrošinātu papildināmību un – vajadzības gadījumā – savienojamību, būtu jāuztic Eiropas Savienības Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1726 (9), ņemot vērā šīs aģentūras pieredzi lielapjoma sistēmu pārvaldībā tieslietu un iekšlietu jomā. Tāpēc eu-LISA pilnvarojums būtu jāgroza, lai tas atspoguļotu šos jaunos uzdevumus, un eu-LISA būtu jāpiešķir atbilstošs finansējums un personāls, lai tā varētu pildīt šajā regulā noteiktos pienākumus. Šajā sakarā būtu jānosaka noteikumi par pienākumiem, kas eu-LISA būs jāpilda kā aģentūrai, kurai uzticēta KIG sadarbības platformas izstrāde, tehniskā darbības nodrošināšana un uzturēšana.

| (23) | eu-LISA būtu jānodrošina, ka tiesībaizsardzības iestāžu rīcībā esošos datus vajadzības gadījumā var viegli nosūtīt no SIENA uz KIG sadarbības platformu. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par KIG sadarbības platformas savienojuma ar SIENA nepieciešamības, īstenojamības un piemērotības novērtējumu. Minētajā ziņojumā būtu jāiekļauj nosacījumi, tehniskās specifikācijas un procedūras, kas nodrošinātu drošu un efektīvu savienojumu un datu apmaiņu. Novērtējumā būtu jāņem vērā augsts datu aizsardzības līmenis, kas nepieciešams šādam savienojumam, pamatojoties uz esošo Savienības un valstu datu aizsardzības tiesisko regulējumu, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/680 (10), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (11) un noteikumiem, kas piemērojami attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām tiesību aktos, ar kuriem tās izveido. Būtu jāņem vērā to datu aizsardzības līmenis, ar kuriem apmainīsies, izmantojot KIG sadarbības platformu, proti, sensitīvi un neklasificēti dati. Saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 pirms minētā ziņojuma iesniegšanas Eiropas Parlamentam un Padomei par ietekmi, kas uz personas tiesību un brīvību aizsardzību būs paredzētajai personas datu apstrādei, Komisijai būtu jāapspriežas arī ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju. |
| --- | --- |

(23)

eu-LISA būtu jānodrošina, ka tiesībaizsardzības iestāžu rīcībā esošos datus vajadzības gadījumā var viegli nosūtīt no SIENA uz KIG sadarbības platformu. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par KIG sadarbības platformas savienojuma ar SIENA nepieciešamības, īstenojamības un piemērotības novērtējumu. Minētajā ziņojumā būtu jāiekļauj nosacījumi, tehniskās specifikācijas un procedūras, kas nodrošinātu drošu un efektīvu savienojumu un datu apmaiņu. Novērtējumā būtu jāņem vērā augsts datu aizsardzības līmenis, kas nepieciešams šādam savienojumam, pamatojoties uz esošo Savienības un valstu datu aizsardzības tiesisko regulējumu, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/680 (10), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (11) un noteikumiem, kas piemērojami attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām tiesību aktos, ar kuriem tās izveido. Būtu jāņem vērā to datu aizsardzības līmenis, ar kuriem apmainīsies, izmantojot KIG sadarbības platformu, proti, sensitīvi un neklasificēti dati. Saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 pirms minētā ziņojuma iesniegšanas Eiropas Parlamentam un Padomei par ietekmi, kas uz personas tiesību un brīvību aizsardzību būs paredzētajai personas datu apstrādei, Komisijai būtu jāapspriežas arī ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju.

| (24) | Kopš 2005. gadā tika izveidots KIG tīkls, KIG tīkla sekretariāts atbalsta KIG tīkla darbu, organizējot ikgadējas sanāksmes un mācību aktivitātes, saņemot un analizējot atsevišķu KIG izvērtējumus un pārvaldot Eurojust pārziņā esošo KIG finansēšanas programmu. Kopš 2011. gada Eurojust mitina KIG tīkla sekretariātu kā atsevišķu struktūrvienību. Lai KIG tīkla sekretariāts varētu sniegt lietotājiem atbalstu KIG sadarbības platformas praktiskā lietošanā, sniegt ikdienas norādījumus un palīdzību, izstrādāt un nodrošināt mācību kursus, kā arī veicināt informētību un sekmēt KIG sadarbības platformas izmantošanu, būtu jānodrošina, ka Eurojust ir atbilstošs, KIG tīkla sekretariātā nodarbināms personāls. |
| --- | --- |

(24)

Kopš 2005. gadā tika izveidots KIG tīkls, KIG tīkla sekretariāts atbalsta KIG tīkla darbu, organizējot ikgadējas sanāksmes un mācību aktivitātes, saņemot un analizējot atsevišķu KIG izvērtējumus un pārvaldot Eurojust pārziņā esošo KIG finansēšanas programmu. Kopš 2011. gada Eurojust mitina KIG tīkla sekretariātu kā atsevišķu struktūrvienību. Lai KIG tīkla sekretariāts varētu sniegt lietotājiem atbalstu KIG sadarbības platformas praktiskā lietošanā, sniegt ikdienas norādījumus un palīdzību, izstrādāt un nodrošināt mācību kursus, kā arī veicināt informētību un sekmēt KIG sadarbības platformas izmantošanu, būtu jānodrošina, ka Eurojust ir atbilstošs, KIG tīkla sekretariātā nodarbināms personāls.

| (25) | Tā kā patlaban KIG darbību jau atbalsta IT rīki, ko mitina Eurojust un pārvalda KIG tīkla sekretariāts, KIG sadarbības platformu ir nepieciešams savienot ar šiem IT rīkiem, lai atvieglotu KIG pārvaldību. Šajā nolūkā Eurojust būtu jānodrošina savu sistēmu tehniskā pielāgošana, kas nepieciešama šāda savienojuma izveidei. Eurojust būtu jāpiešķir arī atbilstošs finansējums un personāls, lai tā varētu pildīt savus uzdevumus šajā ziņā. |
| --- | --- |

(25)

Tā kā patlaban KIG darbību jau atbalsta IT rīki, ko mitina Eurojust un pārvalda KIG tīkla sekretariāts, KIG sadarbības platformu ir nepieciešams savienot ar šiem IT rīkiem, lai atvieglotu KIG pārvaldību. Šajā nolūkā Eurojust būtu jānodrošina savu sistēmu tehniskā pielāgošana, kas nepieciešama šāda savienojuma izveidei. Eurojust būtu jāpiešķir arī atbilstošs finansējums un personāls, lai tā varētu pildīt savus uzdevumus šajā ziņā.

| (26) | KIG darbības posmā Eurojust un Eiropols sniedz vērtīgu darbības atbalstu KIG locekļiem, piedāvājot plašu atbalsta rīku klāstu, tostarp mobilus birojus, salīdzinošās pārbaudes un analītisko analīzi, koordinācijas un operatīvos centrus, kriminālvajāšanas koordināciju, zinātību un finansējumu. |
| --- | --- |

(26)

KIG darbības posmā Eurojust un Eiropols sniedz vērtīgu darbības atbalstu KIG locekļiem, piedāvājot plašu atbalsta rīku klāstu, tostarp mobilus birojus, salīdzinošās pārbaudes un analītisko analīzi, koordinācijas un operatīvos centrus, kriminālvajāšanas koordināciju, zinātību un finansējumu.

| (27) | Lai nodrošinātu tiesību un uzdevumu skaidru sadali, būtu jānosaka noteikumi par dalībvalstu, Eurojust, Eiropola, ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (12) izveidotās Eiropas Prokuratūras (“EPPO”), ar Komisijas Lēmumu 1999/352/EK, EOTK, Euratom (13) izveidotā Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) un citu kompetento Savienības struktūru, biroju un aģentūru pienākumiem, tostarp par nosacījumiem, ar kādiem tie drīkst izmantot KIG sadarbības platformu darbības nolūkiem. |
| --- | --- |

(27)

Lai nodrošinātu tiesību un uzdevumu skaidru sadali, būtu jānosaka noteikumi par dalībvalstu, Eurojust, Eiropola, ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (12) izveidotās Eiropas Prokuratūras (“EPPO”), ar Komisijas Lēmumu 1999/352/EK, EOTK, Euratom (13) izveidotā Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) un citu kompetento Savienības struktūru, biroju un aģentūru pienākumiem, tostarp par nosacījumiem, ar kādiem tie drīkst izmantot KIG sadarbības platformu darbības nolūkiem.

| (28) | eu-LISA valdei būtu jāizveido programmas valde, kuras pilnvarojums, sastāvs un organizatoriskie aspekti ir sīkāk noteikti šajā regulā. Programmas valdei būtu jānodrošina KIG sadarbības platformas projektēšanas un izstrādes posma atbilstoša pārvaldība. Lai iegūtu zinātību saistībā ar KIG sadarbības platformu, jo īpaši eu-LISA gada darba programmas un gada darbības pārskata sagatavošanas kontekstā, eu-LISA izveidos padomdevēju grupu, kuras pilnvarojums, sastāvs un organizatoriskie aspekti arī ir jānosaka sīkāk. |
| --- | --- |

(28)

eu-LISA valdei būtu jāizveido programmas valde, kuras pilnvarojums, sastāvs un organizatoriskie aspekti ir sīkāk noteikti šajā regulā. Programmas valdei būtu jānodrošina KIG sadarbības platformas projektēšanas un izstrādes posma atbilstoša pārvaldība. Lai iegūtu zinātību saistībā ar KIG sadarbības platformu, jo īpaši eu-LISA gada darba programmas un gada darbības pārskata sagatavošanas kontekstā, eu-LISA izveidos padomdevēju grupu, kuras pilnvarojums, sastāvs un organizatoriskie aspekti arī ir jānosaka sīkāk.

| (29) | Šī regula nosaka noteikumus par piekļuvi KIG sadarbības platformai un nepieciešamajiem aizsardzības pasākumiem. Piekļuves tiesību pārvaldība attiecībā uz atsevišķām KIG sadarbības telpām būtu jāuztic KIG telpas administratoram vai administratoriem. Viņu pārziņā vajadzētu būt KIG sadarbības platformas lietotāju piekļuves pārvaldībai KIG darbības un pēcdarbības posmā, pamatojoties uz attiecīgo KIG nolīgumu. Būtu jāparedz iespēja KIG telpas administratoriem deleģēt savus tehniskos un administratīvos uzdevumus KIG tīkla sekretariātam, izņemot trešo valstu vai starptautisko tiesu iestāžu pārstāvju augšupielādēto datu verifikāciju. |
| --- | --- |

(29)

Šī regula nosaka noteikumus par piekļuvi KIG sadarbības platformai un nepieciešamajiem aizsardzības pasākumiem. Piekļuves tiesību pārvaldība attiecībā uz atsevišķām KIG sadarbības telpām būtu jāuztic KIG telpas administratoram vai administratoriem. Viņu pārziņā vajadzētu būt KIG sadarbības platformas lietotāju piekļuves pārvaldībai KIG darbības un pēcdarbības posmā, pamatojoties uz attiecīgo KIG nolīgumu. Būtu jāparedz iespēja KIG telpas administratoriem deleģēt savus tehniskos un administratīvos uzdevumus KIG tīkla sekretariātam, izņemot trešo valstu vai starptautisko tiesu iestāžu pārstāvju augšupielādēto datu verifikāciju.

| (30) | Tā kā operatīvie dati, ar kuriem apmainīsies KIG sadarbības platformas lietotāji, ir sensitīvi, KIG sadarbības platformā būtu jānodrošina augsta līmeņa drošība. eu-LISA būtu jāveic visi nepieciešamie tehniskie un organizatoriskie pasākumi, lai nodrošinātu datu apmaiņas drošību, izmantojot nosūtāmo vai neaktīvo datu šifrēšanai drošus galšifrēšanas algoritmus. |
| --- | --- |

(30)

Tā kā operatīvie dati, ar kuriem apmainīsies KIG sadarbības platformas lietotāji, ir sensitīvi, KIG sadarbības platformā būtu jānodrošina augsta līmeņa drošība. eu-LISA būtu jāveic visi nepieciešamie tehniskie un organizatoriskie pasākumi, lai nodrošinātu datu apmaiņas drošību, izmantojot nosūtāmo vai neaktīvo datu šifrēšanai drošus galšifrēšanas algoritmus.

| (31) | Šī regula nosaka noteikumus par dalībvalstu, eu-LISA, Eurojust, Eiropola, EPPO, OLAF un citu kompetentu Savienības struktūru, biroju un aģentūru atbildību par materiālu vai nemateriālu kaitējumu, ko izraisījusi jebkāda ar šo regulu nesavienojama rīcība. Attiecībā uz trešām valstīm un starptautiskajām tiesu iestādēm attiecīgajos KIG nolīgumos būtu jāiekļauj punkti par atbildību par materiālu vai nemateriālu kaitējumu. |
| --- | --- |

(31)

Šī regula nosaka noteikumus par dalībvalstu, eu-LISA, Eurojust, Eiropola, EPPO, OLAF un citu kompetentu Savienības struktūru, biroju un aģentūru atbildību par materiālu vai nemateriālu kaitējumu, ko izraisījusi jebkāda ar šo regulu nesavienojama rīcība. Attiecībā uz trešām valstīm un starptautiskajām tiesu iestādēm attiecīgajos KIG nolīgumos būtu jāiekļauj punkti par atbildību par materiālu vai nemateriālu kaitējumu.

| (32) | Šī regula nosaka konkrētus datu aizsardzības noteikumus, kas attiecas gan uz operatīvajiem, gan neoperatīvajiem datiem. Minētie datu aizsardzības noteikumi ir nepieciešami, lai papildinātu esošos datu aizsardzības pasākumus un kopumā nodrošinātu datu aizsardzību, datu drošību un attiecīgo personu pamattiesību aizsardzību atbilstošā līmenī. |
| --- | --- |

(32)

Šī regula nosaka konkrētus datu aizsardzības noteikumus, kas attiecas gan uz operatīvajiem, gan neoperatīvajiem datiem. Minētie datu aizsardzības noteikumi ir nepieciešami, lai papildinātu esošos datu aizsardzības pasākumus un kopumā nodrošinātu datu aizsardzību, datu drošību un attiecīgo personu pamattiesību aizsardzību atbilstošā līmenī.

| (33) | Personas datu apstrāde saskaņā ar šo regulu būtu jāveic atbilstoši Savienības tiesiskajam regulējumam personas datu aizsardzības jomā. Personas datu apstrādei, ko kompetentās valsts iestādes veic, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem, vai izpildītu kriminālsodus, tostarp lai pasargātu no draudiem sabiedriskajai drošībai un tos novērstu, piemēro Direktīvu (ES) 2016/680. Attiecībā uz datu apstrādi, ko veic Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras, šīs regulas kontekstā piemēro Regulu (ES) 2018/1725. Šajā nolūkā būtu jāparedz atbilstīgi datu aizsardzības pasākumi. |
| --- | --- |

(33)

Personas datu apstrāde saskaņā ar šo regulu būtu jāveic atbilstoši Savienības tiesiskajam regulējumam personas datu aizsardzības jomā. Personas datu apstrādei, ko kompetentās valsts iestādes veic, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem, vai izpildītu kriminālsodus, tostarp lai pasargātu no draudiem sabiedriskajai drošībai un tos novērstu, piemēro Direktīvu (ES) 2016/680. Attiecībā uz datu apstrādi, ko veic Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras, šīs regulas kontekstā piemēro Regulu (ES) 2018/1725. Šajā nolūkā būtu jāparedz atbilstīgi datu aizsardzības pasākumi.

| (34) | Ikvienai dalībvalsts kompetentajai iestādei un attiecīgā gadījumā Eurojust, Eiropolam, EPPO, OLAF vai jebkurai citai kompetentai Savienības struktūrai, birojam vai aģentūrai, kad tā izmanto KIG sadarbības platformu, vajadzētu būt individuāli atbildīgai par operatīvo personas datu apstrādi. Attiecībā uz neoperatīvo personas datu apstrādi KIG sadarbības platformas lietotāji būtu jāuzskata par kopīgiem datu pārziņiem Regulas (ES) 2018/1725 nozīmē. |
| --- | --- |

(34)

Ikvienai dalībvalsts kompetentajai iestādei un attiecīgā gadījumā Eurojust, Eiropolam, EPPO, OLAF vai jebkurai citai kompetentai Savienības struktūrai, birojam vai aģentūrai, kad tā izmanto KIG sadarbības platformu, vajadzētu būt individuāli atbildīgai par operatīvo personas datu apstrādi. Attiecībā uz neoperatīvo personas datu apstrādi KIG sadarbības platformas lietotāji būtu jāuzskata par kopīgiem datu pārziņiem Regulas (ES) 2018/1725 nozīmē.

| (35) | Saskaņā ar attiecīgo KIG nolīgumu KIG telpas administratoriem vajadzētu būt iespējai piešķirt piekļuvi KIG sadarbības telpai trešo valstu tādu kompetento iestāžu pārstāvjiem, kuras ir KIG nolīguma puses, vai starptautisko tiesu iestāžu, kuras piedalās KIG, pārstāvjiem. Sakarā ar KIG nolīgumu nosūtot personas datus trešām valstīm vai starptautiskajām tiesu iestādēm, – minētās iestādes šajā nolūkā uzskata par starptautiskām organizācijām–, ir jāievēro Direktīvas (ES) 2016/680 V nodaļā izklāstītie noteikumi. Operatīvo datu apmaiņa ar trešām valstīm vai starptautiskām tiesu iestādēm būtu jāveic vienīgi tad, ja šāda apmaiņa ir noteikti nepieciešama, lai sasniegtu attiecīgā KIG nolīguma mērķus. |
| --- | --- |

(35)

Saskaņā ar attiecīgo KIG nolīgumu KIG telpas administratoriem vajadzētu būt iespējai piešķirt piekļuvi KIG sadarbības telpai trešo valstu tādu kompetento iestāžu pārstāvjiem, kuras ir KIG nolīguma puses, vai starptautisko tiesu iestāžu, kuras piedalās KIG, pārstāvjiem. Sakarā ar KIG nolīgumu nosūtot personas datus trešām valstīm vai starptautiskajām tiesu iestādēm, – minētās iestādes šajā nolūkā uzskata par starptautiskām organizācijām–, ir jāievēro Direktīvas (ES) 2016/680 V nodaļā izklāstītie noteikumi. Operatīvo datu apmaiņa ar trešām valstīm vai starptautiskām tiesu iestādēm būtu jāveic vienīgi tad, ja šāda apmaiņa ir noteikti nepieciešama, lai sasniegtu attiecīgā KIG nolīguma mērķus.

| (36) | Ja vienai KIG ir vairāki KIG telpas administratori, vienu no tiem attiecīgajā KIG nolīgumā būtu jāizraugās par to datu pārzini, kurus augšupielādējušas trešās valstis vai starptautisko tiesu iestāžu pārstāvji, pirms ir izveidota KIG sadarbības telpa, kurā ir iesaistītas trešās valstis vai starptautisko tiesu iestāžu pārstāvji. |
| --- | --- |

(36)

Ja vienai KIG ir vairāki KIG telpas administratori, vienu no tiem attiecīgajā KIG nolīgumā būtu jāizraugās par to datu pārzini, kurus augšupielādējušas trešās valstis vai starptautisko tiesu iestāžu pārstāvji, pirms ir izveidota KIG sadarbības telpa, kurā ir iesaistītas trešās valstis vai starptautisko tiesu iestāžu pārstāvji.

| (37) | eu-LISA būtu jānodrošina, ka piekļuve centralizētajai informācijas sistēmai un visas tajā veiktās datu apstrādes darbības tiek reģistrētas, lai varētu uzraudzīt datu integritāti un drošību un datu apstrādes likumību, kā arī veikt pašuzraudzību. eu-LISA nevajadzētu būt piekļuvei KIG sadarbības telpās glabātajiem operatīvajiem un neoperatīvajiem datiem. |
| --- | --- |

(37)

eu-LISA būtu jānodrošina, ka piekļuve centralizētajai informācijas sistēmai un visas tajā veiktās datu apstrādes darbības tiek reģistrētas, lai varētu uzraudzīt datu integritāti un drošību un datu apstrādes likumību, kā arī veikt pašuzraudzību. eu-LISA nevajadzētu būt piekļuvei KIG sadarbības telpās glabātajiem operatīvajiem un neoperatīvajiem datiem.

| (38) | Šī regula nosaka eu-LISA pienākumu ziņot par KIG sadarbības platformas izstrādi un darbību, ņemot vērā mērķus, kas saistīti ar plānošanu, tehniskajiem rezultātiem, izmaksu lietderību, drošību un pakalpojuma kvalitāti. Turklāt Komisijai ne vēlāk kā divus gadus pēc KIG sadarbības platformas darbības sākuma un pēc tam ik pēc četriem gadiem būtu jāveic KIG sadarbības platformas vispārēja izvērtēšana, ņemot vērā šīs regulas mērķus, kā arī atsevišķu KIG izvērtējumu apkopotos rezultātus. |
| --- | --- |

(38)

Šī regula nosaka eu-LISA pienākumu ziņot par KIG sadarbības platformas izstrādi un darbību, ņemot vērā mērķus, kas saistīti ar plānošanu, tehniskajiem rezultātiem, izmaksu lietderību, drošību un pakalpojuma kvalitāti. Turklāt Komisijai ne vēlāk kā divus gadus pēc KIG sadarbības platformas darbības sākuma un pēc tam ik pēc četriem gadiem būtu jāveic KIG sadarbības platformas vispārēja izvērtēšana, ņemot vērā šīs regulas mērķus, kā arī atsevišķu KIG izvērtējumu apkopotos rezultātus.

| (39) | KIG sadarbības platformas izveides un uzturēšanas izmaksas un Eurojust atbalstošā loma pēc KIG sadarbības platformu operāciju sākuma būtu jāsedz no Savienības budžeta, savukārt katrai dalībvalstij, kā arī Eurojust, Eiropolam, EPPO, OLAF un citām kompetentajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām būtu pašiem jāsedz savas izmaksas, kas izriet no KIG sadarbības platformas lietošanas. |
| --- | --- |

(39)

KIG sadarbības platformas izveides un uzturēšanas izmaksas un Eurojust atbalstošā loma pēc KIG sadarbības platformu operāciju sākuma būtu jāsedz no Savienības budžeta, savukārt katrai dalībvalstij, kā arī Eurojust, Eiropolam, EPPO, OLAF un citām kompetentajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām būtu pašiem jāsedz savas izmaksas, kas izriet no KIG sadarbības platformas lietošanas.

| (40) | Lai noteiktu vienādus KIG sadarbības platformas tehniskās izstrādes un ieviešanas nosacījumus, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (14). |
| --- | --- |

(40)

Lai noteiktu vienādus KIG sadarbības platformas tehniskās izstrādes un ieviešanas nosacījumus, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (14).

| (41) | Komisijai iespējami drīz pēc šīs regulas stāšanās spēkā dienas būtu jāpieņem attiecīgie īstenošanas akti, kas ir nepieciešami KIG sadarbības platformas tehniskajai izstrādei. |
| --- | --- |

(41)

Komisijai iespējami drīz pēc šīs regulas stāšanās spēkā dienas būtu jāpieņem attiecīgie īstenošanas akti, kas ir nepieciešami KIG sadarbības platformas tehniskajai izstrādei.

| (42) | Tiklīdz ir pieņemti attiecīgie KIG sadarbības platformas tehniskajai izstrādei nepieciešamie īstenošanas akti un eu-LISA, iesaistot dalībvalstis, ir veikusi visaptverošu KIG sadarbības platformas testēšanu, Komisijai būtu jānosaka datums, kurā KIG sadarbības platforma sāks darboties. |
| --- | --- |

(42)

Tiklīdz ir pieņemti attiecīgie KIG sadarbības platformas tehniskajai izstrādei nepieciešamie īstenošanas akti un eu-LISA, iesaistot dalībvalstis, ir veikusi visaptverošu KIG sadarbības platformas testēšanu, Komisijai būtu jānosaka datums, kurā KIG sadarbības platforma sāks darboties.

| (43) | Tā kā šīs regulas mērķi, proti, nodrošināt rezultatīvu un efektīvu sadarbību, komunikāciju un informācijas un pierādījumu apmaiņu starp KIG locekļiem, starptautisko tiesu iestāžu pārstāvjiem, Eurojust, Eiropolu, OLAF un citām kompetentām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet, ieviešot kopīgus noteikumus, šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā nosaka vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(43)

Tā kā šīs regulas mērķi, proti, nodrošināt rezultatīvu un efektīvu sadarbību, komunikāciju un informācijas un pierādījumu apmaiņu starp KIG locekļiem, starptautisko tiesu iestāžu pārstāvjiem, Eurojust, Eiropolu, OLAF un citām kompetentām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet, ieviešot kopīgus noteikumus, šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā nosaka vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (44) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un Līgumam par Eiropas Savienības darbību (LESD), Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(44)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un Līgumam par Eiropas Savienības darbību (LESD), Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (45) | Saskaņā ar 3. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, Īrija ar 2022. gada 7. aprīļa vēstuli ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar 3. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, Īrija ar 2022. gada 7. aprīļa vēstuli ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā.

| (46) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 42. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas 2022. gada 25. janvārī sniedza oficiālus komentārus, |
| --- | --- |

(46)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 42. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas 2022. gada 25. janvārī sniedza oficiālus komentārus,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Šī regula:

| a) | izveido brīvprātīgi lietojamu IT platformu (“KIG sadarbības platforma”), lai atvieglotu sadarbību starp kompetentajām iestādēm, kuras piedalās kopējās izmeklēšanas grupās (“KIG”), kas izveidotas, pamatojoties uz 13. pantu Konvencijā par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar 34. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, vai Padomes Pamatlēmumu 2002/465/TI; |
| --- | --- |

a)

izveido brīvprātīgi lietojamu IT platformu (“KIG sadarbības platforma”), lai atvieglotu sadarbību starp kompetentajām iestādēm, kuras piedalās kopējās izmeklēšanas grupās (“KIG”), kas izveidotas, pamatojoties uz 13. pantu Konvencijā par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar 34. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, vai Padomes Pamatlēmumu 2002/465/TI;

| b) | nosaka noteikumus par pienākumu sadali starp KIG sadarbības platformas lietotājiem un aģentūru, kas atbild par KIG sadarbības platformas izstrādi un uzturēšanu; |
| --- | --- |

b)

nosaka noteikumus par pienākumu sadali starp KIG sadarbības platformas lietotājiem un aģentūru, kas atbild par KIG sadarbības platformas izstrādi un uzturēšanu;

| c) | nosaka nosacījumus, ar kādiem KIG sadarbības platformas lietotājiem var tikt piešķirta piekļuve KIG sadarbības platformai; |
| --- | --- |

c)

nosaka nosacījumus, ar kādiem KIG sadarbības platformas lietotājiem var tikt piešķirta piekļuve KIG sadarbības platformai;

| d) | nosaka konkrētus datu aizsardzības noteikumus, kas nepieciešami, lai papildinātu esošos datu aizsardzības pasākumus un kopumā nodrošinātu datu aizsardzību, datu drošību un attiecīgo personu pamattiesību aizsardzību atbilstošā līmenī. |
| --- | --- |

d)

nosaka konkrētus datu aizsardzības noteikumus, kas nepieciešami, lai papildinātu esošos datu aizsardzības pasākumus un kopumā nodrošinātu datu aizsardzību, datu drošību un attiecīgo personu pamattiesību aizsardzību atbilstošā līmenī.

2. pants

Darbības joma

1.   Šī regula attiecas uz informācijas, tostarp personas datu, apstrādi saistībā ar KIG. Šāda apstrāde ietver operatīvo datu, kā arī neoperatīvo datu apmaiņu un glabāšanu.

2.   Šī regula attiecas uz KIG darbības un pēcdarbības posmu, sākot ar brīdi, kad ir parakstīts attiecīgais KIG nolīgums, līdz brīdim, kad visi konkrētās KIG operatīvie un neoperatīvie dati ir izdzēsti no centralizētās informācijas sistēmas.

3.   Šī regula negroza un nekā citādi neietekmē esošās tiesību normas par KIG izveidi, darbību vai izvērtēšanu.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “centralizētā informācijas sistēma” ir centralizēta IT sistēma, kurā notiek ar KIG saistīto datu glabāšana un apstrāde; |
| --- | --- |

1)

“centralizētā informācijas sistēma” ir centralizēta IT sistēma, kurā notiek ar KIG saistīto datu glabāšana un apstrāde;

| 2) | “komunikāciju programmatūra” ir programmatūra, kas atbalsta datņu un ziņojumu apmaiņu teksta, audio, attēla vai video formātā starp KIG sadarbības platformas lietotājiem; |
| --- | --- |

2)

“komunikāciju programmatūra” ir programmatūra, kas atbalsta datņu un ziņojumu apmaiņu teksta, audio, attēla vai video formātā starp KIG sadarbības platformas lietotājiem;

| 3) | “kompetentās iestādes” ir dalībvalstu iestādes, kas ir kompetentas būt par daļu no KIG, kura tika izveidota saskaņā ar 13. pantu Konvencijā par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar 34. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, un 1. pantu Padomes Pamatlēmumā 2002/465/TI, EPPO, ja tā rīkojas atbilstoši savai kompetencei, kas noteikta Regulas (ES) 2017/1939 22., 23. un 25. pantā, kā arī trešo valstu kompetentās iestādes, ja tās ir KIG nolīguma puses saskaņā ar papildu juridisko pamatu; |
| --- | --- |

3)

“kompetentās iestādes” ir dalībvalstu iestādes, kas ir kompetentas būt par daļu no KIG, kura tika izveidota saskaņā ar 13. pantu Konvencijā par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar 34. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, un 1. pantu Padomes Pamatlēmumā 2002/465/TI, EPPO, ja tā rīkojas atbilstoši savai kompetencei, kas noteikta Regulas (ES) 2017/1939 22., 23. un 25. pantā, kā arī trešo valstu kompetentās iestādes, ja tās ir KIG nolīguma puses saskaņā ar papildu juridisko pamatu;

EPPO

| 4) | “KIG locekļi” ir kompetento iestāžu pārstāvji; |
| --- | --- |

4)

“KIG locekļi” ir kompetento iestāžu pārstāvji;

| 5) | “KIG sadarbības platformas lietotāji” ir KIG locekļi, Eurojust, Eiropols, OLAF un citas Savienības kompetentās struktūras, biroji un aģentūras vai KIG iesaistītas starptautiskas tiesu iestādes pārstāvji; |
| --- | --- |

5)

“KIG sadarbības platformas lietotāji” ir KIG locekļi, Eurojust, Eiropols, OLAF un citas Savienības kompetentās struktūras, biroji un aģentūras vai KIG iesaistītas starptautiskas tiesu iestādes pārstāvji;

Eurojust

OLAF

| 6) | “starptautiska tiesu iestāde” ir starptautiska struktūra, tiesa vai mehānisms, kas izveidots, lai izmeklētu smagus noziegumus, kuri skar starptautisko sabiedrību kopumā, proti, genocīda noziegumus, noziegumus pret cilvēci, kara noziegumus un saistītus noziedzīgus nodarījumus, kas ietekmē starptautisko mieru un drošību, un veiktu par tiem kriminālvajāšanu; |
| --- | --- |

6)

“starptautiska tiesu iestāde” ir starptautiska struktūra, tiesa vai mehānisms, kas izveidots, lai izmeklētu smagus noziegumus, kuri skar starptautisko sabiedrību kopumā, proti, genocīda noziegumus, noziegumus pret cilvēci, kara noziegumus un saistītus noziedzīgus nodarījumus, kas ietekmē starptautisko mieru un drošību, un veiktu par tiem kriminālvajāšanu;

| 7) | “KIG sadarbības telpa” ir atsevišķa izolēta telpa, kas paredzētai katrai KIG un tiek mitināta KIG sadarbības platformā; |
| --- | --- |

7)

“KIG sadarbības telpa” ir atsevišķa izolēta telpa, kas paredzētai katrai KIG un tiek mitināta KIG sadarbības platformā;

| 8) | “KIG telpas administrators” ir dalībvalsts KIG loceklis vai EPPO KIG loceklis, kas izraudzīts ar KIG nolīgumu un atbild par KIG sadarbības telpu; |
| --- | --- |

8)

“KIG telpas administrators” ir dalībvalsts KIG loceklis vai EPPO KIG loceklis, kas izraudzīts ar KIG nolīgumu un atbild par KIG sadarbības telpu;

EPPO

| 9) | “operatīvie dati” ir informācija un pierādījumi, ko apstrādā KIG sadarbības platformā KIG darbības posmā, lai atbalstītu pārrobežu izmeklēšanas un lai atbalstītu kriminālvajāšanas; |
| --- | --- |

9)

“operatīvie dati” ir informācija un pierādījumi, ko apstrādā KIG sadarbības platformā KIG darbības posmā, lai atbalstītu pārrobežu izmeklēšanas un lai atbalstītu kriminālvajāšanas;

| 10) | “neoperatīvie dati” ir administratīvie dati, ko apstrādā KIG sadarbības platformā, it īpaši nolūkā atvieglot KIG pārvaldību un sadarbību starp KIG sadarbības platformas lietotājiem. |
| --- | --- |

10)

“neoperatīvie dati” ir administratīvie dati, ko apstrādā KIG sadarbības platformā, it īpaši nolūkā atvieglot KIG pārvaldību un sadarbību starp KIG sadarbības platformas lietotājiem.

4. pants

KIG sadarbības platformas tehniskā arhitektūra

KIG sadarbības platforma sastāv no:

| a) | centralizētas informācijas sistēmas, kurā datus var īslaicīgi glabāt centralizēti; |
| --- | --- |

a)

centralizētas informācijas sistēmas, kurā datus var īslaicīgi glabāt centralizēti;

| b) | komunikācijas programmatūras, kas ļauj droši lokāli glabāt komunikācijas datus KIG sadarbības platformas lietotāju ierīcēs; |
| --- | --- |

b)

komunikācijas programmatūras, kas ļauj droši lokāli glabāt komunikācijas datus KIG sadarbības platformas lietotāju ierīcēs;

| c) | savienojuma starp centralizēto informācijas sistēmu un attiecīgajiem IT rīkiem, kuri atbalsta KIG darbību un kurus pārvalda KIG tīkla sekretariāts. |
| --- | --- |

c)

savienojuma starp centralizēto informācijas sistēmu un attiecīgajiem IT rīkiem, kuri atbalsta KIG darbību un kurus pārvalda KIG tīkla sekretariāts.

Centralizēto informācijas sistēmu mitina eu-LISA savās tehniskajās telpās.

eu-LISA

5. pants

KIG sadarbības platformas mērķis

KIG sadarbības platformas mērķis ir sekmēt:

| a) | KIG darbību koordinēšanu un pārvaldību ar funkciju kopumu, kas atbalsta KIG administratīvos un finanšu procesus; |
| --- | --- |

a)

KIG darbību koordinēšanu un pārvaldību ar funkciju kopumu, kas atbalsta KIG administratīvos un finanšu procesus;

| b) | operatīvo datu, tostarp lielapjoma datņu, ātru un drošu apmaiņu un īslaicīgu glabāšanu ar augšupielādes un lejupielādes funkciju; |
| --- | --- |

b)

operatīvo datu, tostarp lielapjoma datņu, ātru un drošu apmaiņu un īslaicīgu glabāšanu ar augšupielādes un lejupielādes funkciju;

| c) | drošu komunikāciju, izmantojot funkciju, kas ietver tūlītēju ziņapmaiņu, tērzēšanu un audiokonferenču un videokonferenču iespējas; |
| --- | --- |

c)

drošu komunikāciju, izmantojot funkciju, kas ietver tūlītēju ziņapmaiņu, tērzēšanu un audiokonferenču un videokonferenču iespējas;

| d) | apmaiņu ar pierādījumiem izsekojamību ar modernu darbību reģistrācijas un sekošanas mehānismu, kas ļauj izsekot visus pierādījumus, kuru apmaiņa notikusi KIG sadarbības platformā, tostarp piekļuvi tiem un to apstrādi; |
| --- | --- |

d)

apmaiņu ar pierādījumiem izsekojamību ar modernu darbību reģistrācijas un sekošanas mehānismu, kas ļauj izsekot visus pierādījumus, kuru apmaiņa notikusi KIG sadarbības platformā, tostarp piekļuvi tiem un to apstrādi;

| e) | KIG izvērtēšanu īpašā uz sadarbību vērstā izvērtēšanas procesā. |
| --- | --- |

e)

KIG izvērtēšanu īpašā uz sadarbību vērstā izvērtēšanas procesā.

II NODAĻA

IZSTRĀDE UN DARBĪBAS PĀRVALDĪBA

6. pants

Īstenošanas akti, ko pieņem Komisija

Komisija, cik vien iespējams drīz pēc 2023. gada 7. jūnija, pieņem īstenošanas aktus, kas ir nepieciešami tehniskajai KIG sadarbības platformas izstrādei, it īpaši īstenošanas aktus par:

| a) | KIG darbību koordinēšanai un pārvaldībai nepieciešamo funkciju uzskaitījumu, tostarp neoperatīvo datu mašīntulkošanu; |
| --- | --- |

a)

KIG darbību koordinēšanai un pārvaldībai nepieciešamo funkciju uzskaitījumu, tostarp neoperatīvo datu mašīntulkošanu;

| b) | drošai komunikācijai nepieciešamo funkciju uzskaitījumu; |
| --- | --- |

b)

drošai komunikācijai nepieciešamo funkciju uzskaitījumu;

| c) | 4. panta pirmās daļas c) punktā minētā savienojuma darbības specifikācijām; |
| --- | --- |

c)

4. panta pirmās daļas c) punktā minētā savienojuma darbības specifikācijām;

| d) | 19. pantā minēto drošību; |
| --- | --- |

d)

19. pantā minēto drošību;

| e) | 25. pantā minētajiem tehniskajiem reģistriem; |
| --- | --- |

e)

25. pantā minētajiem tehniskajiem reģistriem;

| f) | 26. pantā minēto statistiku un informāciju; |
| --- | --- |

f)

26. pantā minēto statistiku un informāciju;

| g) | KIG sadarbības platformas snieguma un pieejamības prasībām. |
| --- | --- |

g)

KIG sadarbības platformas snieguma un pieejamības prasībām.

Šā panta pirmajā daļā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 29. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

7. pants

eu-LISA
  pienākumi

1.   eu-LISA izstrādā KIG sadarbības platformas fiziskās arhitektūras projektu, tostarp tehniskās specifikācijas un turpmākus uzlabojumus, pamatojoties uz 6. pantā minētajiem īstenošanas aktiem. Minēto projektu apstiprina aģentūras valde, pamatojoties uz labvēlīgu Komisijas atzinumu.

2.   eu-LISA atbild par KIG sadarbības platformas izstrādi, ievērojot principu par integrētu un pēc noklusējuma piemērotu datu aizsardzību. Šāda izstrāde sastāv no tehnisko specifikāciju izstrādes un ieviešanas, testēšanas un vispārējas projekta koordinācijas.

3.   eu-LISA komunikācijas programmatūru dara pieejamu KIG sadarbības platformas lietotājiem.

4.   eu-LISA izstrādā un ievieš KIG sadarbības platformu, cik vien iespējams drīz pēc 2023. gada 7. jūnija un pēc 6. pantā minēto īstenošanas aktu pieņemšanas.

5.   eu-LISA nodrošina, ka KIG sadarbības platforma darbojas saskaņā ar šo regulu un ar šīs regulas 6. pantā minētajiem īstenošanas aktiem, kā arī saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725.

6.   eu-LISA atbild par KIG sadarbības platformas darbības pārvaldību. KIG sadarbības platformas darbības pārvaldība aptver visus uzdevumus, kas nepieciešami, lai KIG sadarbības platforma darbotos saskaņā ar šo regulu, it īpaši uzturēšanas darbus un tehniskus uzlabojumus, kuri ir nepieciešami, lai nodrošinātu apmierinošu KIG sadarbības platformas darbību saskaņā ar tehniskajām specifikācijām.

7.   eu-LISA KIG tīkla sekretariātam nodrošina apmācību par tehnisku KIG sadarbības platformas lietošanu, cita starpā, nodrošinādama mācību materiālus.

8.   eu-LISA izveido atbalsta dienestu, lai laikus vājinātu tai paziņotos tehniskos incidentus.

9.   eu-LISA pastāvīgi veic uzlabojumus un KIG sadarbības platformai pievieno jaunas funkcijas, pamatojoties uz ieguldījumu, ko tā saņem no 12. pantā minētās padomdevēju grupas, un uz 10. panta e) punktā minēto KIG tīkla sekretariāta gada ziņojumu.

10.   eu-LISA nav piekļuves KIG sadarbības telpās glabātajiem operatīvajiem un neoperatīvajiem datiem.

11.   Neskarot 17. pantu Eiropas Savienības Civildienesta noteikumos un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā, kas noteikti Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (15), eu-LISA piemēro attiecīgus noteikumus par dienesta noslēpumu vai citas līdzvērtīgas konfidencialitātes prasības visiem saviem darbiniekiem, kam jāstrādā ar centralizētajā informācijas sistēmā reģistrētiem datiem. Šis pienākums ir spēkā arī tad, kad šie darbinieki vairs nav attiecīgajā amatā vai darbā, vai pēc tam, kad viņi ir beiguši savu darbību.

8. pants

Dalībvalstu pienākumi

1.   Katra dalībvalsts veic nepieciešamos tehniskos pasākumus, lai tās kompetentās iestādes varētu piekļūt KIG sadarbības platformai saskaņā ar šo regulu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, lai KIG sadarbības platformas lietotājiem būtu piekļuve mācību kursiem, ko KIG tīkla sekretariāts nodrošina saskaņā ar 10. panta c) punktu, vai līdzvērtīgiem mācību kursiem, ko nodrošina valsts līmenī. Dalībvalstis nodrošina arī to, lai KIG sadarbības platformas lietotāji pilnībā būtu informēti par datu aizsardzības prasībām saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

9. pants

Kompetento Savienības struktūru, biroju un aģentūru pienākumi

1.   Eurojust, Eiropols, EPPO, OLAF un citas kompetentas Savienības struktūras, biroji un aģentūras veic nepieciešamos tehniskos pasākumus, lai tie varētu piekļūt KIG sadarbības platformai.

2.   Eurojust atbild par savu sistēmu tehnisko pielāgošanu, kas nepieciešama 4. panta pirmās daļas c) punktā minētā savienojuma izveidei.

10. pants

KIG tīkla sekretariāta pienākumi

KIG tīkla sekretariāts atbalsta KIG sadarbības platformas darbību:

| a) | pēc KIG telpas administratora vai administratoru pieprasījuma sniedzot administratīvu, juridisku un tehnisku atbalstu saistībā ar atsevišķu KIG sadarbības telpu izveidi un piekļuves tiesību pārvaldīšanu saskaņā ar 14. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

a)

pēc KIG telpas administratora vai administratoru pieprasījuma sniedzot administratīvu, juridisku un tehnisku atbalstu saistībā ar atsevišķu KIG sadarbības telpu izveidi un piekļuves tiesību pārvaldīšanu saskaņā ar 14. panta 3. punktu;

| b) | sniedzot ikdienas norādījumus, funkcionālu atbalstu un palīdzību praktiskajiem lietotājiem attiecībā uz KIG sadarbības platformas un tās funkciju izmantošanu; |
| --- | --- |

b)

sniedzot ikdienas norādījumus, funkcionālu atbalstu un palīdzību praktiskajiem lietotājiem attiecībā uz KIG sadarbības platformas un tās funkciju izmantošanu;

| c) | KIG sadarbības platformas lietotāju vajadzībām izstrādājot un nodrošinot mācību kursus, tādejādi atvieglojot KIG sadarbības platformas izmantošanu; |
| --- | --- |

c)

KIG sadarbības platformas lietotāju vajadzībām izstrādājot un nodrošinot mācību kursus, tādejādi atvieglojot KIG sadarbības platformas izmantošanu;

| d) | ar informētības uzlabošanu un KIG sadarbības platformas izmantošanas sekmēšanu praktisko lietotāju vidū uzlabojot sadarbības kultūru Savienībā attiecībā uz pārrobežu sadarbību krimināllietās; |
| --- | --- |

d)

ar informētības uzlabošanu un KIG sadarbības platformas izmantošanas sekmēšanu praktisko lietotāju vidū uzlabojot sadarbības kultūru Savienībā attiecībā uz pārrobežu sadarbību krimināllietās;

| e) | pēc KIG sadarbības platformas darbības sākšanas regulāri informējot eu-LISA par papildu funkcionālajām prasībām un šim nolūkam iesniedzot gada ziņojumu par iespējamiem KIG sadarbības platformas uzlabojumiem un jaunām funkcijām, kā pamatā ir atsauksmes par praktisko KIG sadarbības platformas izmantošanu, kuras tā saņem no KIG sadarbības platformas lietotājiem. |
| --- | --- |

e)

pēc KIG sadarbības platformas darbības sākšanas regulāri informējot eu-LISA par papildu funkcionālajām prasībām un šim nolūkam iesniedzot gada ziņojumu par iespējamiem KIG sadarbības platformas uzlabojumiem un jaunām funkcijām, kā pamatā ir atsauksmes par praktisko KIG sadarbības platformas izmantošanu, kuras tā saņem no KIG sadarbības platformas lietotājiem.

eu-LISA

11. pants

Programmas vadības valde

1.   Pirms KIG sadarbības platformas projektēšanas un izstrādes posma eu-LISA valde uz projektēšanas un izstrādes posma laiku izveido programmas valdi.

2.   Programmas valdē ir šādi desmit locekļi:

| a) | astoņi eu-LISA valdes iecelti locekļi; |
| --- | --- |

a)

astoņi eu-LISA valdes iecelti locekļi;

| b) | 12. pantā minētās padomdevēju grupas priekšsēdētājs; |
| --- | --- |

b)

12. pantā minētās padomdevēju grupas priekšsēdētājs;

| c) | viens Komisijas iecelts loceklis. |
| --- | --- |

c)

viens Komisijas iecelts loceklis.

3.   eu-LISA valde nodrošina, ka tās ieceltajiem programmas valdes locekļiem ir nepieciešamā pieredze un zinātība tiesu iestāžu izmantotu IT sistēmu izstrādē un pārvaldībā.

4.   eu-LISA piedalās programmas valdes darbā. Minētajā nolūkā eu-LISA pārstāvji piedalās programmas valdes sanāksmēs, lai ziņotu par KIG sadarbības platformas projektēšanas un izstrādes norisi un par jebkādu citu ar to saistītu darbu un darbībām.

5.   Programmas valde tiekas vismaz reizi trīs mēnešos vai biežāk, ja tas ir nepieciešams. Tā nodrošina pienācīgu KIG sadarbības platformas projektēšanas un izstrādes posma pārvaldību. Programmas valde regulāri, ja iespējams, reizi mēnesī, iesniedz eu-LISA valdei rakstiskus ziņojumus par KIG sadarbības platformas īstenošanas gaitu. Programmas valdei nav lēmumu pieņemšanas pilnvaru, nedz arī pilnvaru pārstāvēt eu-LISA valdes locekļus.

6.   Programmas valde, apspriežoties ar eu-LISA valdi, nosaka savu reglamentu, kurā it īpaši iekļauj noteikumus par tās priekšsēdētāju, sanāksmju vietām, sanāksmju sagatavošanu, ekspertu pielaišanu sanāksmēm un komunikācijas plāniem, kas nodrošina, lai eu-LISA valdes locekļi, kuri nav programmas valdes locekļi, saņemtu pilnīgu informāciju.

7.   Programmas valdes priekšsēdētāja amatu ieņem dalībvalsts.

8.   Programmas valdes sekretariātu nodrošina eu-LISA.

12. pants

Padomdevēja grupa

1.   eu-LISA izveido padomdevēju grupu, lai iegūtu ar KIG sadarbības platformu saistītu zinātību, it īpaši saistībā ar eu-LISA gada darba programmas un gada darbības pārskata sagatavošanu, un apzinātu iespējamus uzlabojumus un jaunas funkcijas, kas jāievieš KIG sadarbības platformā.

2.   Padomdevēju grupas sastāvā ir dalībvalstu, Komisijas un KIG tīkla sekretariāta pārstāvji. Grupas priekšsēdētājs ir eu-LISA. Grupa:

| a) | līdz KIG sadarbības platformas darbības sākumam ja iespējams, sanāk vismaz reizi mēnesī, un pēc tam regulāri; |
| --- | --- |

a)

līdz KIG sadarbības platformas darbības sākumam ja iespējams, sanāk vismaz reizi mēnesī, un pēc tam regulāri;

| b) | KIG sadarbības platformas projektēšanas un izstrādes posmā pēc katras sanāksmes ziņo programmas valdei; |
| --- | --- |

b)

KIG sadarbības platformas projektēšanas un izstrādes posmā pēc katras sanāksmes ziņo programmas valdei;

| c) | KIG sadarbības platformas projektēšanas un izstrādes posmā nodrošina tehnisko zinātību programmas valdes uzdevumu atbalstam. |
| --- | --- |

c)

KIG sadarbības platformas projektēšanas un izstrādes posmā nodrošina tehnisko zinātību programmas valdes uzdevumu atbalstam.

III NODAĻA

KIG SADARBĪBAS TELPU IZVEIDE UN PIEKĻUVE TĀM

13. pants

KIG sadarbības telpu izveide

1.   Ja KIG nolīgumā ir paredzēta KIG sadarbības platformas izmantošana saskaņā ar šo regulu, KIG sadarbības platformā katrai KIG izveido KIG sadarbības telpu.

2.   Attiecīgajā KIG nolīgumā paredz, ka dalībvalstu kompetentajām iestādēm un EPPO piešķir piekļuvi attiecīgajai KIG sadarbības telpai, un var paredzēt, ka kompetentajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, trešo valstu kompetentajām iestādēm, kuras parakstījušas nolīgumu, un starptautisko tiesu iestāžu pārstāvjiem piešķir piekļuvi minētajai KIG sadarbības telpai. Attiecīgajā KIG nolīgumā paredz noteikumus par šādu piekļuvi.

3.   Attiecīgo KIG sadarbības telpu izveido KIG telpas administrators vai administratori ar eu-LISA tehnisko atbalstu.

4.   Ja KIG locekļi, parakstot KIG nolīgumu, nolemj neizmantot KIG sadarbības platformu, bet piekrīt sākt izmantot KIG sadarbības platformu attiecīgās KIG darbības laikā, minēto KIG nolīgumu – ja tajā šāda iespēja nav paredzēta – groza un piemēro 1., 2. un 3. punktu. Gadījumā, ja KIG locekļi vienojas pārtraukt izmantot KIG sadarbības platformu KIG darbības laikā, attiecīgo KIG nolīgumu groza, ja šāda iespēja minētajā KIG nolīgumā vēl nav bijusi iekļauta.

14. pants

KIG telpas administratora izraudzīšanās un loma

1.   Ja KIG nolīgumā ir paredzēta KIG sadarbības platformas izmantošana, minētajā KIG nolīgumā no dalībvalstu KIG locekļu vai EPPO KIG locekļa vidus izraugās vienu vai vairākus KIG telpas administratorus.

2.   KIG telpas administrators vai administratori pārvalda KIG sadarbības platformas lietotāju tiesības piekļūt attiecīgajai KIG sadarbības telpai saskaņā ar attiecīgo KIG nolīgumu.

3.   KIG nolīgumā var paredzēt, ka KIG tīkla sekretariātam ir piekļuve KIG sadarbības telpai tehniskā un administratīvā atbalsta nolūkā, kā arī tehniskā, juridiskā un administratīvā atbalsta nolūkā piekļuves tiesību pārvaldībai. Šādās situācijās KIG telpas administrators vai administratori piešķir KIG tīkla sekretariātam piekļuvi minētajai KIG sadarbības telpai, kā par to vienojušies KIG locekļi.

15. pants

Dalībvalstu kompetento iestāžu un Eiropas Prokuratūras piekļuve KIG sadarbības telpām

Saskaņā ar attiecīgo KIG nolīgumu KIG telpas administrators vai administratori piešķir piekļuvi KIG sadarbības telpai minētajā KIG nolīgumā izraudzītajām dalībvalstu kompetentajām iestādēm un EPPO, ja tas ir izraudzīts minētajā KIG nolīgumā.

EPPO

16. pants

Savienības kompetento struktūru, biroju un aģentūru piekļuve KIG sadarbības telpām

Saskaņā ar attiecīgo KIG nolīgumu KIG telpas administrators vai administratori, ciktāl tas nepieciešams, piešķir piekļuvi KIG sadarbības telpai:

| a) | Eurojust, lai tā varētu pildīt savus uzdevumus, kas noteikti Regulā (ES) 2018/1727. |
| --- | --- |

a)

Eurojust, lai tā varētu pildīt savus uzdevumus, kas noteikti Regulā (ES) 2018/1727.

Eurojust

| b) | Eiropolam, lai tas varētu pildīt savus uzdevumus, kas noteikti Regulā (ES) 2016/794; |
| --- | --- |

b)

Eiropolam, lai tas varētu pildīt savus uzdevumus, kas noteikti Regulā (ES) 2016/794;

| c) | OLAF, lai tas varētu pildīt savus uzdevumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (16), un |
| --- | --- |

c)

OLAF, lai tas varētu pildīt savus uzdevumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (16), un

OLAF

16

| d) | citām kompetentām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, lai tie varētu pildīt savus uzdevumus, kas noteikti attiecīgajos to izveides tiesību aktos. |
| --- | --- |

d)

citām kompetentām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, lai tie varētu pildīt savus uzdevumus, kas noteikti attiecīgajos to izveides tiesību aktos.

17. pants

Trešo valstu kompetento iestāžu piekļuve KIG sadarbības telpām

1.   Saskaņā ar attiecīgo KIG nolīgumu un lai sasniegtu 5. pantā minētos mērķus, KIG telpas administrators vai administratori piešķir piekļuvi KIG sadarbības telpai trešo valstu kompetentajām iestādēm, kuras ir parakstījušas konkrēto KIG nolīgumu.

2.   Ikreiz, kad dalībvalstu KIG locekļi un EPPO KIG loceklis – ja tas piedalās attiecīgajā KIG – KIG sadarbības telpā augšupielādē operatīvos datus, ko lejupielādē trešā valsts, attiecīgais dalībvalstu KIG loceklis vai EPPO KIG loceklis pārbauda, vai to attiecīgi īstenotā datu augšupielāde notiek vienīgi apmērā, kāds nepieciešams attiecīgā KIG nolīguma mērķu sasniegšanai, un ka minētie dati atbilst tajā paredzētajiem nosacījumiem.

3.   Ikreiz, kad trešā valsts KIG sadarbības telpā augšupielādē operatīvos datus, KIG telpas administrators vai administratori – pirms datus var lejupielādēt citi KIG sadarbības telpas lietotāji – pārbauda, vai šāda datu augšupielāde notiek vienīgi apmērā, kāds nepieciešams attiecīgā KIG nolīguma mērķu sasniegšanai, un ka minētie dati atbilst tajā paredzētajiem nosacījumiem.

4.   Dalībvalstu kompetentās iestādes nodrošina, ka personas dati tiek nosūtīti uz trešām valstīm, kurām piešķirta piekļuve KIG sadarbības telpai, vienīgi tad, ja ir ievēroti Direktīvas (ES) 2016/680 V nodaļā minētie nosacījumi.

5.   Savienības struktūras, biroji un aģentūras nodrošina, lai to īstenotā personas datu nosūtīšana trešām valstīm, kurām ir piešķirta piekļuve KIG sadarbības telpai, notiktu tikai tad, ja ir izpildīti Regulas (ES) 2018/1725 IX nodaļā paredzētie nosacījumi, neskarot datu aizsardzības noteikumus, kas piemērojami šādām Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām attiecīgajos to izveides tiesību aktos, ja šādi noteikumi paredz īpašus nosacījumus datu nosūtīšanai.

6.   EPPO, rīkojoties saskaņā ar savu kompetenci, kā paredzēts Regulas (ES) 2017/1939 22., 23. un 25. pantā, nodrošina, ka tās īstenotā personas datu nosūtīšana trešām valstīm, kurām ir piešķirta piekļuve KIG sadarbības telpai, notiek vienīgi tad, ja ir ievēroti minētās regulas 80.–84. pantā minētie nosacījumi.

18. pants

KIG iesaistīto starptautisko tiesu iestāžu pārstāvju piekļuve KIG sadarbības telpām

1.   Lai sasniegtu 5. pantā minētos mērķus, KIG telpas administrators vai administratori, ja tā paredzēts KIG nolīgumā, attiecīgajā KIG iesaistīto starptautisko tiesu iestāžu pārstāvjiem piešķir piekļuvi KIG sadarbības telpai.

2.   KIG telpas administrators vai administratori verificē un nodrošina, lai operatīvo datu apmaiņa ar to starptautisko tiesu iestāžu pārstāvjiem, kurām ir piešķirta piekļuve KIG sadarbības telpai, notiktu vienīgi apmērā, kāds nepieciešams attiecīgā KIG nolīguma mērķu sasniegšanai, un ka minētie dati atbilst tajā paredzētajiem nosacījumiem.

3.   Dalībvalstis nodrošina, lai personas dati tiktu nosūtīti to starptautisko tiesu iestāžu pārstāvjiem, kurām piešķirta piekļuve KIG sadarbības telpai, vienīgi tad, ja ir ievēroti Direktīvas (ES) 2016/680 V nodaļā minētie nosacījumi.

4.   Savienības struktūras, biroji un aģentūras nodrošina, lai to īstenotā personas datu nosūtīšana to starptautisko tiesu iestāžu pārstāvjiem, kurām ir piešķirta piekļuve KIG sadarbības telpai, notiktu tikai tad, ja ir izpildīti Regulas (ES) 2018/1725 IX nodaļā paredzētie nosacījumi, neskarot datu aizsardzības noteikumus, kas piemērojami šādām Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām attiecīgajos to izveides tiesību aktos, ja šādi noteikumi paredz īpašus nosacījumus datu nosūtīšanai.

IV NODAĻA

DROŠĪBA UN ATBILDĪBA

19. pants

Drošība

1.   eu-LISA veic nepieciešamos tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai KIG sadarbības platformai nodrošinātu augsta līmeņa kiberdrošību un tajā ievietoto datu informācijas drošību, it īpaši centralizētajā informācijas sistēmā glabāto operatīvo un neoperatīvo datu konfidencialitāti un integritāti.

2.   eu-LISA nodrošina, ka KIG sadarbības platformai nevar piekļūt neatļauti un ka personām, kas ir pilnvarotas piekļūt KIG sadarbības platformai, ir piekļuve tikai tiem datiem, uz kuriem attiecas viņu piekļuves tiesības.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētajos nolūkos eu-LISA pieņem drošības plānu un darbības nepārtrauktības un negadījuma seku novēršanas plānu, lai nodrošinātu, ka traucējumu gadījumā centralizēto informācijas sistēmu var atjaunot; eu-LISA noslēdz sadarbības vienošanos ar starpiestāžu datorapdraudējumu reaģēšanas vienību Savienības iestādēm, struktūrām un aģentūrām, kas izveidota ar Vienošanos starp Eiropas Parlamentu, Eiropadomi, Eiropas Savienības Padomi, Eiropas Komisiju, Eiropas Savienības Tiesu, Eiropas Centrālo banku, Eiropas Revīzijas palātu, Eiropas Ārējās darbības dienestu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Eiropas Reģionu komiteju un Eiropas Investīciju banku par Savienības iestāžu, struktūru un aģentūru datorapdraudējumu reaģēšanas vienības (CERT-EU) organizāciju un darbību (17). Pieņemot minēto drošības plānu, eu-LISA ņem vērā iespējamos ieteikumus, ko devuši šīs regulas 12. pantā minētajā padomdevēju grupā klātesošie eksperti.

4.   eu-LISA uzrauga visu šajā pantā aprakstīto pasākumu efektivitāti un veic nepieciešamos organizatoriskos pasākumus saistībā ar pašuzraudzību un pārraudzību, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai.

20. pants

Atbildība

1.   Ja kāda dalībvalsts, Eurojust, Eiropols, EPPO, OLAF vai kāda cita kompetenta Savienības struktūra, birojs vai aģentūra nav izpildījusi šajā regulā noteiktos pienākumus un tādējādi ir nodarījusi kaitējumu KIG sadarbības platformai, attiecīgi šī dalībvalsts, Eurojust, Eiropols, EPPO, OLAF vai cita kompetentā Savienības struktūra, birojs vai aģentūra atbild par šādu kaitējumu, izņemot gadījumu, kad un ciktāl eu-LISA nav veikusi saprātīgus pasākumus, lai kaitējumu novērstu vai minimizētu tā sekas.

2.   Pret dalībvalsti vērstas kompensācijas prasības par 1. punktā minēto kaitējumu reglamentē minētās dalībvalsts tiesību akti. Kompensācijas prasības par šādu kaitējumu, kuras vērstas pret Eurojust, Eiropolu, EPPO, OLAF vai jebkuru citu kompetento Savienības struktūru, biroju vai aģentūru, reglamentē attiecīgie to izveides tiesību akti.

V NODAĻA

DATU AIZSARDZĪBA

21. pants

Operatīvo datu uzglabāšanas periods

1.   Operatīvos datus, kas attiecas uz katru KIG sadarbības telpu, glabā centralizētajā informācijas sistēmā tik ilgi, cik nepieciešams, līdz visi attiecīgie KIG sadarbības platformas lietotāji ir pabeiguši šo datu lejupielādes procesu. Uzglabāšanas periods nepārsniedz četras nedēļas no šādu datu augšupielādes KIG sadarbības platformā dienas.

2.   Tiklīdz visi attiecīgie KIG sadarbības platformas lietotāji ir pabeiguši lejupielādes procesu vai vēlākais, beidzoties 1. punktā minētajam uzglabāšanas periodam, datus automātiski un neatgriezeniski dzēš no centralizētās informācijas sistēmas.

22. pants

Neoperatīvo datu uzglabāšanas periods

1.   Ja ir plānots veikt KIG izvērtēšanu, neoperatīvos datus, kas attiecas uz katru KIG sadarbības telpu, glabā centralizētajā informācijas sistēmā līdz attiecīgās KIG izvērtēšanas pabeigšanai. Uzglabāšanas periods nepārsniedz piecus gadus no šādu datu ievadīšanas KIG sadarbības platformā dienas.

2.   Ja nolemj, ka tad, kad KIG tiek slēgta, vai, vēlākais, beidzoties 1. punktā minētajam uzglabāšanas periodam, izvērtēšana netiks veikta, datus automātiski dzēš no centralizētās informācijas sistēmas.

23. pants

Datu pārzinis un datu apstrādātājs

1.   Ikvienu dalībvalsts kompetento iestādi vai attiecīgā gadījumā Eurojust, Eiropolu, EPPO, OLAF vai kādu citu kompetentu Savienības struktūru, biroju vai aģentūru uzskata par datu pārziņiem saskaņā ar piemērojamajiem Savienības datu aizsardzības noteikumiem attiecībā uz šajā regulā paredzēto operatīvo personas datu apstrādi.

2.   Attiecībā uz datiem, ko KIG sadarbības platformā augšupielādējušas trešo valstu kompetentās iestādes vai starptautisku tiesu iestāžu pārstāvji, par datu pārzini attiecībā uz personas datiem, ar kuriem veikta apmaiņa un kurus glabā KIG sadarbības platformā, ar attiecīgo KIG nolīgumu ieceļ vienu no KIG telpas administratoriem.

Pirms datu pārziņa iecelšanas netiek augšupielādēti dati no trešām valstīm vai starptautiskajām tiesu iestādēm.

3.   Attiecībā uz personas datiem, ar kuriem veikta apmaiņa un kurus glabā KIG sadarbības platformā, par datu apstrādātāju saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 uzskata eu-LISA.

4.   KIG sadarbības platformas lietotāji ir kopīgi pārziņi Regulas (ES) 2018/1725 28. panta nozīmē attiecībā uz neoperatīvo personas datu apstrādi KIG sadarbības platformā.

24. pants

Personas datu apstrādes nolūks

1.   KIG sadarbības platformā ievadītos datus apstrādā vienīgi šādos nolūkos:

| a) | operatīvo datu apmaiņa starp KIG sadarbības platformas lietotājiem nolūkos, kuros attiecīgā KIG izveidota; |
| --- | --- |

a)

operatīvo datu apmaiņa starp KIG sadarbības platformas lietotājiem nolūkos, kuros attiecīgā KIG izveidota;

| b) | neoperatīvo datu apmaiņa starp KIG sadarbības platformas lietotājiem attiecīgās KIG pārvaldības nolūkos. |
| --- | --- |

b)

neoperatīvo datu apmaiņa starp KIG sadarbības platformas lietotājiem attiecīgās KIG pārvaldības nolūkos.

2.   Piekļuve KIG sadarbības platformai ir ierobežota tā, ka tai var piekļūt tikai pienācīgi pilnvaroti dalībvalstu un trešo valstu kompetento iestāžu, Eurojust, Eiropola, EPPO, OLAF un citu kompetentu Savienības struktūru, biroju un aģentūru darbinieki vai starptautisko tiesu iestāžu pārstāvji tādā apmērā, kāds ir nepieciešams, lai tie varētu izpildīt savus uzdevumus atbilstoši 1. punktā minētajiem nolūkiem, un kāds ir noteikti nepieciešams un samērīgs, ņemot vērā izvirzītos mērķus.

25. pants

Tehniskie reģistri

1.   eu-LISA nodrošina, ka saskaņā ar 2. punktu tiek tehniski reģistrēti visi gadījumi, kad piekļūts centralizētajai informācijas sistēmai, un visas datu apstrādes darbības, kas veiktas centralizētajā informācijas sistēmā.

2.   Tehniskie reģistri sniedz šādu informāciju:

| a) | datums, laika josla un precīzs laiks, kad piekļūts centralizētajai informācijas sistēmai; |
| --- | --- |

a)

datums, laika josla un precīzs laiks, kad piekļūts centralizētajai informācijas sistēmai;

| b) | katra tā atsevišķā KIG sadarbības platformas lietotāja identifikācijas zīme, kurš piekļuvis centralizētajai informācijas sistēmai; |
| --- | --- |

b)

katra tā atsevišķā KIG sadarbības platformas lietotāja identifikācijas zīme, kurš piekļuvis centralizētajai informācijas sistēmai;

| c) | katras tās darbības datums, laika josla un piekļuves laiks, kuru veicis katrs atsevišķais KIG sadarbības platformas lietotājs; |
| --- | --- |

c)

katras tās darbības datums, laika josla un piekļuves laiks, kuru veicis katrs atsevišķais KIG sadarbības platformas lietotājs;

| d) | darbība, ko veicis katrs atsevišķs KIG sadarbības platformas lietotājs. |
| --- | --- |

d)

darbība, ko veicis katrs atsevišķs KIG sadarbības platformas lietotājs.

Tehniskos reģistrus ar piemērotiem tehniskiem pasākumiem aizsargā pret izmaiņu izdarīšanu un neatļautu piekļuvi. Tehniskos reģistrus glabā trīs gadus vai ilgāku periodu, cik nepieciešams, lai pabeigtu jau sāktas uzraudzības procedūras.

3.   eu-LISA pēc pieprasījuma un bez liekas kavēšanās dara tehniskos reģistrus pieejamus konkrētajā KIG iesaistīto dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

4.   Valstu uzraudzības iestādēm, kas ir atbildīgas par datu apstrādes likumības uzraudzību, nodrošina piekļuvi tehniskajiem reģistriem pēc pieprasījuma, ko tās iesniegušas savas kompetences ietvaros un savu uzdevumu izpildes nolūkā.

5.   Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam nodrošina piekļuvi tehniskajiem reģistriem pēc pieprasījuma, ko tas iesniedzis savas kompetences ietvaros un nolūkā pildīt savus uzraudzības uzdevumus saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725.

VI NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

26. pants

Uzraudzība un izvērtēšana

1.   eu-LISA ievieš procedūras, lai uzraudzītu KIG sadarbības platformas izstrādi, ņemot vērā ar plānošanu un izmaksām saistītos mērķus, un lai uzraudzītu KIG sadarbības platformas darbību, ņemot vērā mērķus, kas saistīti ar pakalpojuma tehniskajiem rezultātiem, izmaksu lietderību, izmantojamību, drošību un kvalitāti.

2.   Procedūrās, kas minētas 1. punktā, paredz iespēju regulāri sagatavot tehniskus statistikas datus uzraudzības vajadzībām, un tās palīdz vispārēji izvērtēt KIG sadarbības platformu.

3.   Ja pastāv risks, ka izstrādes process būtiski kavēsies, eu-LISA, cik vien drīz iespējams, informē Eiropas Parlamentu un Padomi par šādu kavējumu iemesliem, to ietekmi uz termiņiem un finansēm un par pasākumiem, ko tā plāno veikt, lai situāciju labotu.

4.   Tiklīdz KIG sadarbības platformas izstrāde ir pabeigta, eu-LISA iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā izskaidrots, kā tika sasniegti mērķi, it īpaši saistībā ar plānošanu un izmaksām, un pamatotas jebkādas novirzes.

5.   Ja tehniska KIG sadarbības platformas jaunināšana var radīt būtiskas izmaksas, eu-LISA pirms šādas jaunināšanas veikšanas informē Eiropas Parlamentu un Padomi.

6.   Ne vēlāk kā divus gadus pēc KIG sadarbības platformas darbības sākuma:

| a) | eu-LISA iesniedz Komisijai ziņojumu par KIG sadarbības platformas tehnisko darbību, arī par tās drošības aspektiem, kas nav sensitīvi, un dara minēto ziņojumu publiski pieejamu; |
| --- | --- |

a)

eu-LISA iesniedz Komisijai ziņojumu par KIG sadarbības platformas tehnisko darbību, arī par tās drošības aspektiem, kas nav sensitīvi, un dara minēto ziņojumu publiski pieejamu;

| b) | pamatojoties uz a) apakšpunktā minēto ziņojumu, Komisija veic vispārēju KIG sadarbības platformas izvērtēšanu un nosūta vispārējās izvērtēšanas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

b)

pamatojoties uz a) apakšpunktā minēto ziņojumu, Komisija veic vispārēju KIG sadarbības platformas izvērtēšanu un nosūta vispārējās izvērtēšanas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

Katru gadu pēc pirmās daļas a) apakšpunktā minētā ziņojuma iesniegšanas eu-LISA iesniedz Komisijai ziņojumu par KIG sadarbības platformas tehnisko darbību, arī par tās drošības aspektiem, kas nav sensitīvi, un dara minēto ziņojumu publiski pieejamu.

Ik pēc četriem gadiem pēc pirmās daļas b) apakšpunktā minētā vispārējā izvērtēšanas ziņojuma nosūtīšanas un pamatojoties uz eu-LISA saskaņā ar otro daļu iesniegtajiem ziņojumiem, Komisija veic vispārēju KIG sadarbības platformas izvērtēšanu un nosūta vispārējās izvērtēšanas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

7.   18 mēnešos pēc KIG sadarbības platformas darbības sākšanas Komisija, apspriedusies ar Eiropolu un 12. pantā minēto padomdevēju grupu, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā novērtē iespējama KIG sadarbības platformas savienojuma ar SIENA nepieciešamību, īstenojamību, piemērotību un izmaksu lietderību. Minētajā ziņojumā iekļauj arī nosacījumus, tehniskās specifikācijas un procedūras droša un efektīva savienojuma nodrošināšanai. Attiecīgā gadījumā minētajam ziņojumam pievieno vajadzīgos tiesību aktu priekšlikumus, kuros var būt iekļauts pilnvarojums Komisijai pieņemt šāda savienojuma tehniskās specifikācijas.

8.   Dalībvalstu kompetentās iestādes, Eurojust, Eiropols, EPPO, OLAF un citas kompetentās Savienības struktūras, biroji un aģentūras sniedz eu-LISA un Komisijai šā panta 4. punktā minēto ziņojumu sagatavošanai nepieciešamo informāciju un šā panta 6. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minēto vispārējās izvērtēšanas ziņojumu Komisijai. Tie arī sniedz KIG tīkla sekretariātam informāciju, kas vajadzīga, lai sagatavotu 10. panta e) punktā minēto gada ziņojumu. Šā punkta pirmajā un otrajā teikumā minētā informācija neapdraud darba metodes, un tajā neietver informāciju, kas atklāj avotus, darbinieku vārdus vai izmeklēšanas.

9.   eu-LISA sniedz Komisijai informāciju, kas nepieciešama, lai veiktu 6. punktā minēto vispārējo izvērtēšanu.

27. pants

Izmaksas

Izmaksas, kas saistītas ar KIG sadarbības platformas izveidi un darbību, sedz no Savienības vispārējā budžeta.

28. pants

Darbības sākums

1.   Datumu, kurā KIG sadarbības platforma sāks darboties, Komisija nosaka, kad ir pārliecinājusies, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | ir pieņemti 6. panta a) līdz g) apakšpunktā minētie īstenošanas akti; |
| --- | --- |

a)

ir pieņemti 6. panta a) līdz g) apakšpunktā minētie īstenošanas akti;

| b) | eu-LISA, iesaistot dalībvalstis un izmantojot anonīmus testa datus, ir sekmīgi veikusi visaptverošu KIG sadarbības platformas testēšanu. |
| --- | --- |

b)

eu-LISA, iesaistot dalībvalstis un izmantojot anonīmus testa datus, ir sekmīgi veikusi visaptverošu KIG sadarbības platformas testēšanu.

Minētais datums nekādā gadījumā nav vēlāk kā 2025. gada 7. decembrī.

2.   Kad Komisija saskaņā ar 1. punktu ir noteikusi KIG sadarbības platformas darbības sākuma datumu, tā šo datumu paziņo dalībvalstīm, Eurojust, Eiropolam, EPPO un OLAF. Tā informē arī Eiropas Parlamentu.

3.   Komisijas lēmumu, ar ko nosaka KIG sadarbības platformas darbības sākuma datumu, kā minēts 1. punktā, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4.   KIG sadarbības platformas lietotāji sāk izmantot KIG sadarbības platformu darbības sākuma datumā, ko Komisija noteikusi saskaņā ar 1. punktu.

29. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

3.   Ja komiteja atzinumu nesniedz, Komisija īstenošanas akta projektu nepieņem un tiek piemērota Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešā daļa.

30. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2018/1726

Regulu (ES) 2018/1726 groza šādi:

| 1) | regulas 1. pantā iekļauj šādu punktu:

  “4.b   Aģentūra ir atbildīga par kopējo izmeklēšanas grupu sadarbības platformas izstrādi (“KIG sadarbības platforma”) un darbības pārvaldību, kā arī turpmāko tehnisko attīstību.”
  ; |
| --- | --- |

1)

regulas 1. pantā iekļauj šādu punktu:

“4.b   Aģentūra ir atbildīga par kopējo izmeklēšanas grupu sadarbības platformas izstrādi (“KIG sadarbības platforma”) un darbības pārvaldību, kā arī turpmāko tehnisko attīstību.”

| 2) | regulā iekļauj šādu pantu:

  “8.c pants
  Ar KIG sadarbības platformu saistītie uzdevumi
  Saistībā ar KIG sadarbības platformu aģentūra veic:






  a) | uzdevumus, kas tai uzticēti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2023/969 (*1); |
| --- | --- | --- |

2)

regulā iekļauj šādu pantu:

“8.c pants

Ar KIG sadarbības platformu saistītie uzdevumi

Saistībā ar KIG sadarbības platformu aģentūra veic:

a)

uzdevumus, kas tai uzticēti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2023/969 (*1);

| b) | uzdevumus, kas saistīti ar KIG tīkla sekretariātam sniegto apmācību par KIG sadarbības platformas tehnisko lietošanu, un cita starpā nodrošina mācību materiālus. |
| --- | --- |

b)

uzdevumus, kas saistīti ar KIG tīkla sekretariātam sniegto apmācību par KIG sadarbības platformas tehnisko lietošanu, un cita starpā nodrošina mācību materiālus.

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/969 (2023. gada 10. maijs), ar ko izveido sadarbības platformu kopēju izmeklēšanas grupu darbības atbalstam un groza Regulu (ES) 2018/1726 (OV L 132, 17.5.2023. 1.. lpp., ).”;"

*1

| 3) | regulas 14. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Izpētes jomā aģentūra uzrauga norises, kuras skar SIS II, VIS, Eurodac, IIS, ETIAS, DubliNet, ECRIS-TCN sistēmas, e-CODEX sistēmu, KIG sadarbības platformas un citu 1. panta 5. punktā minēto lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldību.”
  ; |
| --- | --- |

3)

regulas 14. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Izpētes jomā aģentūra uzrauga norises, kuras skar SIS II, VIS, Eurodac, IIS, ETIAS, DubliNet, ECRIS-TCN sistēmas, e-CODEX sistēmu, KIG sadarbības platformas un citu 1. panta 5. punktā minēto lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldību.”

| 4) | regulas 19. panta 1. punkta ff) apakšpunktā pievieno šādu punktu:






  “viii) | KIG sadarbības platformu saskaņā ar Regulas (ES) 2023/969 26. panta 6. punktu;”; |
| --- | --- | --- |

4)

regulas 19. panta 1. punkta ff) apakšpunktā pievieno šādu punktu:

“viii)

KIG sadarbības platformu saskaņā ar Regulas (ES) 2023/969 26. panta 6. punktu;”;

| 5) | regulas 27. panta 1. punktā iekļauj šādu apakšpunktu:






  “dd) | KIG sadarbības platformas padomdevēju grupa;”. |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 27. panta 1. punktā iekļauj šādu apakšpunktu:

“dd)

KIG sadarbības platformas padomdevēju grupa;”.

31. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Strasbūrā, 2023. gada 10. maijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. ROSWALL

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2023. gada 30. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2023. gada 24. aprīļa lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  
  OV C 197, 12.7.2000., 3. lpp.

2

(3)  Padomes Pamatlēmums 2002/465/TI (2002. gada 13. jūnijs) par kopējām izmeklēšanas grupām (OV L 162, 20.6.2002., 1. lpp.).

3

(4)  ETS Nr. 182.

4

(5)  
  OV L 181, 19.7.2003., 34. lpp.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1727 (2018. gada 14. novembris) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) un ar ko aizstāj un atceļ Padomes Lēmumu 2002/187/TI (OV L 295, 21.11.2018., 138. lpp.).

6

Eurojust

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/838 (2022. gada 30. maijs), ar ko groza Regulu (ES) 2018/1727 attiecībā uz Eurojust veiktu tādu pierādījumu saglabāšanu, analīzi un uzglabāšanu, kas saistīti ar genocīdu, noziegumiem pret cilvēci, kara noziegumiem un saistītiem noziedzīgiem nodarījumiem (OV L 148, 31.5.2022., 1. lpp.).

7

Eurojust

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1726 (2018. gada 14. novembris) par Eiropas Savienības Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Regulu (ES) Nr. 1077/2011 (OV L 295, 21.11.2018., 99. lpp.).

9

eu-LISA

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

11

(12)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

12

EPPO

(13)  Komisijas Lēmums 1999/352/EK, EOTK, Euratom (1999. gada 28. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) (OV L 136, 31.5.1999., 20. lpp.).

13

Euratom

OLAF

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

14

(15)  
  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

16

OLAF

(17)  
  OV C 12, 13.1.2018., 1. lpp.

17

---

DIREKTĪVAS

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/21

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2023/970

(2023. gada 10. maijs)

par to, lai ar darba samaksas pārredzamības un izpildes mehānismu stiprinātu to, kā tiek piemērots princips par vienādu darba samaksu vīriešiem un sievietēm par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 157. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Apvienoto Nāciju Organizācijas 1979. gada 18. decembra Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, ko ratificējušas visas dalībvalstis, 11. pantā ir paredzēts, ka dalībvalstīm ir jāveic visus atbilstošos pasākumus, lai cita starpā nodrošinātu tiesības uz vienādu atalgojumu, tostarp pabalstiem, un uz vienlīdzīgu attieksmi attiecībā uz vienādi vērtīgu darbu, kā arī uz vienlīdzīgu attieksmi, novērtējot darba kvalitāti. |
| --- | --- |

(1)

Apvienoto Nāciju Organizācijas 1979. gada 18. decembra Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, ko ratificējušas visas dalībvalstis, 11. pantā ir paredzēts, ka dalībvalstīm ir jāveic visus atbilstošos pasākumus, lai cita starpā nodrošinātu tiesības uz vienādu atalgojumu, tostarp pabalstiem, un uz vienlīdzīgu attieksmi attiecībā uz vienādi vērtīgu darbu, kā arī uz vienlīdzīgu attieksmi, novērtējot darba kvalitāti.

| (2) | Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā un 3. panta 3. punktā par vienu no Savienības pamatvērtībām ir noteikta sieviešu un vīriešu līdztiesība. |
| --- | --- |

(2)

Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā un 3. panta 3. punktā par vienu no Savienības pamatvērtībām ir noteikta sieviešu un vīriešu līdztiesība.

| (3) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. un 10. pantā paredzēts, ka Savienībai, īstenojot visas savas politikas un darbības, ir jātiecas novērst nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un sekmēt vienlīdzību, kā arī apkarot diskrimināciju dzimuma dēļ. |
| --- | --- |

(3)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. un 10. pantā paredzēts, ka Savienībai, īstenojot visas savas politikas un darbības, ir jātiecas novērst nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un sekmēt vienlīdzību, kā arī apkarot diskrimināciju dzimuma dēļ.

| (4) | LESD 157. panta 1. punktā noteikts pienākums visām dalībvalstīm nodrošināt to, lai tiktu ievērots princips, ka vīrieši un sievietes par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu saņem vienādu darba samaksu. LESD 157. panta 3. punktā paredzēts, ka Savienība nosaka pasākumus, lai nodrošinātu to, ka nodarbinātības un profesiju jautājumos ir ievērots princips, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem, tostarp arī princips, ka tie par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu saņem vienādu darba samaksu (“vienādas darba samaksas princips”). |
| --- | --- |

(4)

LESD 157. panta 1. punktā noteikts pienākums visām dalībvalstīm nodrošināt to, lai tiktu ievērots princips, ka vīrieši un sievietes par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu saņem vienādu darba samaksu. LESD 157. panta 3. punktā paredzēts, ka Savienība nosaka pasākumus, lai nodrošinātu to, ka nodarbinātības un profesiju jautājumos ir ievērots princips, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem, tostarp arī princips, ka tie par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu saņem vienādu darba samaksu (“vienādas darba samaksas princips”).

| (5) | Eiropas Savienības Tiesa (“Tiesa”) ir atzinusi, ka principa par vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm tvērums nevar aprobežoties tikai ar tādu diskrimināciju, kas pamatojas uz personas dzimumu (3). Saskaņā ar minētā principa nolūku un tiesību veidu, ko tas cenšas aizsargāt, tas tāpat ir piemērojams attiecībā uz diskrimināciju, kas rodas saistībā ar dzimuma maiņu. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Savienības Tiesa (“Tiesa”) ir atzinusi, ka principa par vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm tvērums nevar aprobežoties tikai ar tādu diskrimināciju, kas pamatojas uz personas dzimumu (3). Saskaņā ar minētā principa nolūku un tiesību veidu, ko tas cenšas aizsargāt, tas tāpat ir piemērojams attiecībā uz diskrimināciju, kas rodas saistībā ar dzimuma maiņu.

| (6) | Dažās dalībvalstīs personām pašlaik ir iespējams likumīgi reģistrēt trešo, bieži vien neitrālu, dzimumu. Šī direktīva neietekmē attiecīgos valstu noteikumus, kas paredz šādu atzīšanu attiecībā uz nodarbinātības un darba samaksas jautājumiem. |
| --- | --- |

(6)

Dažās dalībvalstīs personām pašlaik ir iespējams likumīgi reģistrēt trešo, bieži vien neitrālu, dzimumu. Šī direktīva neietekmē attiecīgos valstu noteikumus, kas paredz šādu atzīšanu attiecībā uz nodarbinātības un darba samaksas jautājumiem.

| (7) | Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 21. pantā ir aizliegta jebkāda veida diskriminācija, tostarp diskriminācija dzimuma dēļ. Hartas 23. pantā paredzēts, ka vīriešu un sieviešu līdztiesība ir jānodrošina visās jomās, tostarp nodarbinātības, darba un atalgojuma jomā. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 21. pantā ir aizliegta jebkāda veida diskriminācija, tostarp diskriminācija dzimuma dēļ. Hartas 23. pantā paredzēts, ka vīriešu un sieviešu līdztiesība ir jānodrošina visās jomās, tostarp nodarbinātības, darba un atalgojuma jomā.

| (8) | Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 23. pantā cita starpā ir norādīts, ka katram cilvēkam bez jebkādas diskriminācijas ir tiesības uz vienādu atlīdzību par līdzvērtīgu darbu, uz brīvu darbavietas izvēli, uz taisnīgiem un labvēlīgiem darba apstākļiem un uz taisnīgu atlīdzību, kas nodrošina cilvēka cienīgu dzīvi. |
| --- | --- |

(8)

Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 23. pantā cita starpā ir norādīts, ka katram cilvēkam bez jebkādas diskriminācijas ir tiesības uz vienādu atlīdzību par līdzvērtīgu darbu, uz brīvu darbavietas izvēli, uz taisnīgiem un labvēlīgiem darba apstākļiem un uz taisnīgu atlīdzību, kas nodrošina cilvēka cienīgu dzīvi.

| (9) | Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgi izsludinātā Eiropas sociālo tiesību pīlāra principi ietver vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem, iespēju vienlīdzību un tiesības uz vienādu darba samaksu par vienādi vērtīgu darbu. |
| --- | --- |

(9)

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgi izsludinātā Eiropas sociālo tiesību pīlāra principi ietver vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem, iespēju vienlīdzību un tiesības uz vienādu darba samaksu par vienādi vērtīgu darbu.

| (10) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/54/EK (4) noteikts, ka ir jālikvidē tieša un netieša uz dzimumu balstīta diskriminācija attiecībā uz visiem atlīdzības aspektiem un nosacījumiem par tādu pašu darbu vai par vienādi vērtīgu darbu. Jo īpaši, ja darba samaksas noteikšanai izmanto profesiju klasifikācijas sistēmu, tās pamatā ir jābūt tiem pašiem dzimumneitrāliem kritērijiem un tai vajadzētu būt veidotai tā, lai nepieļautu nekādu diskrimināciju dzimuma dēļ. |
| --- | --- |

(10)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/54/EK (4) noteikts, ka ir jālikvidē tieša un netieša uz dzimumu balstīta diskriminācija attiecībā uz visiem atlīdzības aspektiem un nosacījumiem par tādu pašu darbu vai par vienādi vērtīgu darbu. Jo īpaši, ja darba samaksas noteikšanai izmanto profesiju klasifikācijas sistēmu, tās pamatā ir jābūt tiem pašiem dzimumneitrāliem kritērijiem un tai vajadzētu būt veidotai tā, lai nepieļautu nekādu diskrimināciju dzimuma dēļ.

| (11) | Direktīvas 2006/54/EK attiecīgo noteikumu 2020. gada novērtējumā tika konstatēts, ka vienādas darba samaksas principa piemērošanu traucē darba samaksas sistēmu pārredzamības trūkums, juridiskās noteiktības trūkums attiecībā uz vienādi vērtīga darba jēdzienu un procesuālie šķēršļi, ar kuriem saskaras no diskriminācijas cietušie. Darba ņēmējiem nav informācijas, kas tiem būtu nepieciešama, lai viņu prasība par vienādu darba samaksu būtu sekmīga, jo īpaši informācijas par darba samaksas līmeni to darba ņēmēju kategorijās, kuri veic to pašu vai vienādi vērtīgu darbu. Ziņojumā konstatēts, ka palielināta pārredzamība ļautu atklāt ar dzimumu saistītus aizspriedumus un diskrimināciju darba samaksas struktūrās uzņēmumā vai organizācijā. Tāpat pārredzamība ļautu darba ņēmējiem, darba devējiem un sociālajiem partneriem veikt piemērotas darbības, lai nodrošinātu, ka tiek piemērotas tiesības uz vienādu darba samaksu par vienādu darbu vai vienādi vērtīgu darbu (“tiesības uz vienādu darba samaksu”). |
| --- | --- |

(11)

Direktīvas 2006/54/EK attiecīgo noteikumu 2020. gada novērtējumā tika konstatēts, ka vienādas darba samaksas principa piemērošanu traucē darba samaksas sistēmu pārredzamības trūkums, juridiskās noteiktības trūkums attiecībā uz vienādi vērtīga darba jēdzienu un procesuālie šķēršļi, ar kuriem saskaras no diskriminācijas cietušie. Darba ņēmējiem nav informācijas, kas tiem būtu nepieciešama, lai viņu prasība par vienādu darba samaksu būtu sekmīga, jo īpaši informācijas par darba samaksas līmeni to darba ņēmēju kategorijās, kuri veic to pašu vai vienādi vērtīgu darbu. Ziņojumā konstatēts, ka palielināta pārredzamība ļautu atklāt ar dzimumu saistītus aizspriedumus un diskrimināciju darba samaksas struktūrās uzņēmumā vai organizācijā. Tāpat pārredzamība ļautu darba ņēmējiem, darba devējiem un sociālajiem partneriem veikt piemērotas darbības, lai nodrošinātu, ka tiek piemērotas tiesības uz vienādu darba samaksu par vienādu darbu vai vienādi vērtīgu darbu (“tiesības uz vienādu darba samaksu”).

| (12) | Pēc pastāvošā satvara vienādas darba samaksas par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu nodrošināšanai rūpīgas novērtēšanas un plaša un iekļaujoša apspriešanās procesa Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumā “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” tika paziņots, ka Komisija ierosinās saistošus pasākumus attiecībā uz darba samaksas pārredzamību. |
| --- | --- |

(12)

Pēc pastāvošā satvara vienādas darba samaksas par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu nodrošināšanai rūpīgas novērtēšanas un plaša un iekļaujoša apspriešanās procesa Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumā “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” tika paziņots, ka Komisija ierosinās saistošus pasākumus attiecībā uz darba samaksas pārredzamību.

| (13) | Covid-19 pandēmijas ekonomiskās un sociālās sekas nesamērīgi negatīvi ietekmēja sievietes un dzimumu līdztiesību, un darbvietu zudums nereti koncentrējās zemu atalgotās nozarēs, kurās pārsvarā strādā sievietes. Covid-19 pandēmija atklāja, ka pastāvīgi un strukturāli netiek pietiekami novērtēts darbs, kuru pārsvarā veic sievietes, un pandēmijas laikā ir pierādījusies sieviešu darba augstā sociālekonomiskā vērtība tādu pamata pakalpojumu sniegšanā kā veselības aprūpe, uzkopšana, bērnu aprūpe, sociālā aprūpe un vecu cilvēku un citu pieaugušu apgādājamo aprūpe iestādēs, kas ir izteiktā kontrastā ar minētā darba zemo pamanāmību un atzīšanu. |
| --- | --- |

(13)

Covid-19 pandēmijas ekonomiskās un sociālās sekas nesamērīgi negatīvi ietekmēja sievietes un dzimumu līdztiesību, un darbvietu zudums nereti koncentrējās zemu atalgotās nozarēs, kurās pārsvarā strādā sievietes. Covid-19 pandēmija atklāja, ka pastāvīgi un strukturāli netiek pietiekami novērtēts darbs, kuru pārsvarā veic sievietes, un pandēmijas laikā ir pierādījusies sieviešu darba augstā sociālekonomiskā vērtība tādu pamata pakalpojumu sniegšanā kā veselības aprūpe, uzkopšana, bērnu aprūpe, sociālā aprūpe un vecu cilvēku un citu pieaugušu apgādājamo aprūpe iestādēs, kas ir izteiktā kontrastā ar minētā darba zemo pamanāmību un atzīšanu.

| (14) | Tāpēc Covid-19 pandēmijas sekas vēl vairāk palielinās dzimumu nevienlīdzību un vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību, ja vien atveseļošanas atbildes pasākumi nebūs dzimumsensitīvi. Minēto seku dēļ vienāda darba samaksa par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu ir vēl steidzamāk risināms jautājums. Ir īpaši svarīgi ar turpmākiem pasākumiem stiprināt vienādas darba samaksas principa īstenošanu, lai nodrošinātu, ka netiek apdraudēts progress, kas panākts darba samaksas atšķirību novēršanā. |
| --- | --- |

(14)

Tāpēc Covid-19 pandēmijas sekas vēl vairāk palielinās dzimumu nevienlīdzību un vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību, ja vien atveseļošanas atbildes pasākumi nebūs dzimumsensitīvi. Minēto seku dēļ vienāda darba samaksa par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu ir vēl steidzamāk risināms jautājums. Ir īpaši svarīgi ar turpmākiem pasākumiem stiprināt vienādas darba samaksas principa īstenošanu, lai nodrošinātu, ka netiek apdraudēts progress, kas panākts darba samaksas atšķirību novēršanā.

| (15) | Vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība Savienībā joprojām pastāv: 2020. gadā tā bija 13 % ar ievērojamām atšķirībām starp dalībvalstīm, un pēdējo desmit gadu laikā tā ir samazinājusies vien nedaudz. Vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību izraisa dažādi faktori, piemēram, dzimumu stereotipi, “stikla griestu” un “staignā pamata” saglabāšanās, horizontālā segregācija, tostarp pārmērīga sieviešu pārstāvība zemu atalgotos pakalpojumu darbos un nevienlīdzīga aprūpes pienākumu sadale. Turklāt vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību daļēji izraisa tieša un netieša ar dzimumu saistīta diskriminācija darba samaksas ziņā. Visi minētie elementi ir strukturāli šķēršļi, kas dažādos veidos traucē nodrošināt kvalitatīvas darbvietas un vienādu darba samaksu par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu, un kam ir ilgtermiņa sekas, piemēram, pensiju atšķirība un nabadzības feminizācija. |
| --- | --- |

(15)

Vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība Savienībā joprojām pastāv: 2020. gadā tā bija 13 % ar ievērojamām atšķirībām starp dalībvalstīm, un pēdējo desmit gadu laikā tā ir samazinājusies vien nedaudz. Vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību izraisa dažādi faktori, piemēram, dzimumu stereotipi, “stikla griestu” un “staignā pamata” saglabāšanās, horizontālā segregācija, tostarp pārmērīga sieviešu pārstāvība zemu atalgotos pakalpojumu darbos un nevienlīdzīga aprūpes pienākumu sadale. Turklāt vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību daļēji izraisa tieša un netieša ar dzimumu saistīta diskriminācija darba samaksas ziņā. Visi minētie elementi ir strukturāli šķēršļi, kas dažādos veidos traucē nodrošināt kvalitatīvas darbvietas un vienādu darba samaksu par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu, un kam ir ilgtermiņa sekas, piemēram, pensiju atšķirība un nabadzības feminizācija.

| (16) | Vispārējs pārredzamības trūkums attiecībā uz darba samaksas līmeņiem organizācijās uztur situāciju, ka ar dzimumu saistīta diskriminācija un aizspriedumi darba samaksas ziņā var netikt konstatēti vai aizdomu gadījumā var būt grūti pierādāmi. Tāpēc ir nepieciešami saistoši pasākumi, lai uzlabotu darba samaksas pārredzamību, mudinātu organizācijas pārskatīt savas darba samaksas struktūras ar mērķi nodrošināt vienādu samaksu sievietēm un vīriešiem, kas veic vienādu vai vienādi vērtīgu darbu, un ļautu no diskriminācijas cietušajiem īstenot viņu tiesības uz vienādu darba samaksu. Šādi saistoši pasākumi ir jāpapildina ar noteikumiem, kuros būtu precizēti spēkā esošie juridiskie jēdzieni, piemēram, jēdzieni “darba samaksa” un “vienādi vērtīgs darbs”, un pasākumiem, kas uzlabo izpildes mehānismus un tiesu iestāžu pieejamību. |
| --- | --- |

(16)

Vispārējs pārredzamības trūkums attiecībā uz darba samaksas līmeņiem organizācijās uztur situāciju, ka ar dzimumu saistīta diskriminācija un aizspriedumi darba samaksas ziņā var netikt konstatēti vai aizdomu gadījumā var būt grūti pierādāmi. Tāpēc ir nepieciešami saistoši pasākumi, lai uzlabotu darba samaksas pārredzamību, mudinātu organizācijas pārskatīt savas darba samaksas struktūras ar mērķi nodrošināt vienādu samaksu sievietēm un vīriešiem, kas veic vienādu vai vienādi vērtīgu darbu, un ļautu no diskriminācijas cietušajiem īstenot viņu tiesības uz vienādu darba samaksu. Šādi saistoši pasākumi ir jāpapildina ar noteikumiem, kuros būtu precizēti spēkā esošie juridiskie jēdzieni, piemēram, jēdzieni “darba samaksa” un “vienādi vērtīgs darbs”, un pasākumiem, kas uzlabo izpildes mehānismus un tiesu iestāžu pieejamību.

| (17) | Vienādas darba samaksas principa piemērošana būtu jāuzlabo, novēršot tiešu un netiešu diskrimināciju darba samaksas ziņā. Tas neliedz darba devējiem maksāt darba ņēmējiem, kuri veic vienādu vai vienādi vērtīgu darbu, atšķirīgu samaksu, balstoties uz tādiem objektīviem, dzimumneitrāliem kritērijiem bez aizspriedumiem kā, piemēram, veikums un kompetence. |
| --- | --- |

(17)

Vienādas darba samaksas principa piemērošana būtu jāuzlabo, novēršot tiešu un netiešu diskrimināciju darba samaksas ziņā. Tas neliedz darba devējiem maksāt darba ņēmējiem, kuri veic vienādu vai vienādi vērtīgu darbu, atšķirīgu samaksu, balstoties uz tādiem objektīviem, dzimumneitrāliem kritērijiem bez aizspriedumiem kā, piemēram, veikums un kompetence.

| (18) | Šī direktīva būtu jāpiemēro visiem darba ņēmējiem – tostarp nepilna laika darba ņēmējiem, darba ņēmējiem ar terminētu līgumu un personām, kas noslēgušas darba līgumu vai stājušās darba attiecībās ar pagaidu darba aģentūru, kā arī darba ņēmējiem vadošos amatos –, kuriem ir tāds darba līgums vai darba attiecības, kas noteikti katrā valstī spēkā esošajos tiesību aktos, koplīgumos un/vai praksē, ņemot vērā Tiesas judikatūru (5). Šīs direktīvas darbības jomā ietilpst mājsaimniecībās nodarbinātas personas, pēc pieprasījuma strādājoši darba ņēmēji, periodiska darba veicēji, uz kuponu sistēmu balstīta darba ņēmēji, platformā nodarbināti darba ņēmēji, aizsargātā nodarbinātībā iesaistīti darba ņēmēji, stažieri un mācekļi ar noteikumu, ka viņi atbilst attiecīgajiem kritērijiem. Darba attiecību esība būtu jānosaka, balstoties uz faktiem, kas saistīti ar darba faktisko veikšanu, nevis pamatojoties uz to, kā puses apraksta šīs attiecības. |
| --- | --- |

(18)

Šī direktīva būtu jāpiemēro visiem darba ņēmējiem – tostarp nepilna laika darba ņēmējiem, darba ņēmējiem ar terminētu līgumu un personām, kas noslēgušas darba līgumu vai stājušās darba attiecībās ar pagaidu darba aģentūru, kā arī darba ņēmējiem vadošos amatos –, kuriem ir tāds darba līgums vai darba attiecības, kas noteikti katrā valstī spēkā esošajos tiesību aktos, koplīgumos un/vai praksē, ņemot vērā Tiesas judikatūru (5). Šīs direktīvas darbības jomā ietilpst mājsaimniecībās nodarbinātas personas, pēc pieprasījuma strādājoši darba ņēmēji, periodiska darba veicēji, uz kuponu sistēmu balstīta darba ņēmēji, platformā nodarbināti darba ņēmēji, aizsargātā nodarbinātībā iesaistīti darba ņēmēji, stažieri un mācekļi ar noteikumu, ka viņi atbilst attiecīgajiem kritērijiem. Darba attiecību esība būtu jānosaka, balstoties uz faktiem, kas saistīti ar darba faktisko veikšanu, nevis pamatojoties uz to, kā puses apraksta šīs attiecības.

| (19) | Būtisks elements, lai izskaustu diskrimināciju darba samaksas ziņā, ir darba samaksas pārredzamība pirms darba attiecību sākšanas. Tāpēc šī direktīva būtu jāpiemēro arī amata pretendentiem. |
| --- | --- |

(19)

Būtisks elements, lai izskaustu diskrimināciju darba samaksas ziņā, ir darba samaksas pārredzamība pirms darba attiecību sākšanas. Tāpēc šī direktīva būtu jāpiemēro arī amata pretendentiem.

| (20) | Lai novērstu šķēršļus, kas personām, kuras darba samaksas ziņā tikušas diskriminētas dzimuma dēļ, neļauj īstenot viņu tiesības uz vienādu darba samaksu, un palīdzētu darba devējiem nodrošināt minēto tiesību ievērošanu, ar vienādu darba samaksu par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu saistītie pamatjēdzieni, piemēram, “darba samaksa” un “vienādi vērtīgs darbs”, būtu jāprecizē saskaņā ar Tiesas judikatūru. Tam būtu jāveicina minēto jēdzienu piemērošana, īpaši attiecībā uz mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(20)

Lai novērstu šķēršļus, kas personām, kuras darba samaksas ziņā tikušas diskriminētas dzimuma dēļ, neļauj īstenot viņu tiesības uz vienādu darba samaksu, un palīdzētu darba devējiem nodrošināt minēto tiesību ievērošanu, ar vienādu darba samaksu par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu saistītie pamatjēdzieni, piemēram, “darba samaksa” un “vienādi vērtīgs darbs”, būtu jāprecizē saskaņā ar Tiesas judikatūru. Tam būtu jāveicina minēto jēdzienu piemērošana, īpaši attiecībā uz mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

| (21) | Vienādas darba samaksas princips būtu jāievēro attiecībā uz darba algu un jebkādu citu atlīdzību naudā vai natūrā, kuru darba ņēmēji par savu darbu tieši vai netieši saņem kā atlīdzību no darba devēja. Saskaņā ar Tiesas judikatūru (6) darba samaksas jēdzienam būtu jāietver ne tikai darba alga, bet arī darba samaksas papildu vai mainīgie komponenti. Par papildu vai mainīgiem komponentiem būtu jāuzskata visas priekšrocības papildus parastajai pamatalgai vai minimālajai algai, ko darba ņēmējs tieši vai netieši saņem naudā vai natūrā. Šādi papildu vai mainīgie komponenti cita starpā var ietvert piemaksas, samaksu par virsstundām, pārvietošanās iespējas, mājokļa un pārtikas pabalstus, kompensāciju par apmācību apmeklēšanu, maksājumus atlaišanas gadījumā, tiesību aktos noteiktos slimības pabalstus, tiesību aktos noteiktās kompensācijas un aroda pensijas. Darba samaksas jēdzienam būtu jāietver visi likumā, koplīgumos noteiktie un/vai katrā dalībvalstī praksē izmantotie atalgojuma elementi. |
| --- | --- |

(21)

Vienādas darba samaksas princips būtu jāievēro attiecībā uz darba algu un jebkādu citu atlīdzību naudā vai natūrā, kuru darba ņēmēji par savu darbu tieši vai netieši saņem kā atlīdzību no darba devēja. Saskaņā ar Tiesas judikatūru (6) darba samaksas jēdzienam būtu jāietver ne tikai darba alga, bet arī darba samaksas papildu vai mainīgie komponenti. Par papildu vai mainīgiem komponentiem būtu jāuzskata visas priekšrocības papildus parastajai pamatalgai vai minimālajai algai, ko darba ņēmējs tieši vai netieši saņem naudā vai natūrā. Šādi papildu vai mainīgie komponenti cita starpā var ietvert piemaksas, samaksu par virsstundām, pārvietošanās iespējas, mājokļa un pārtikas pabalstus, kompensāciju par apmācību apmeklēšanu, maksājumus atlaišanas gadījumā, tiesību aktos noteiktos slimības pabalstus, tiesību aktos noteiktās kompensācijas un aroda pensijas. Darba samaksas jēdzienam būtu jāietver visi likumā, koplīgumos noteiktie un/vai katrā dalībvalstī praksē izmantotie atalgojuma elementi.

| (22) | Lai nodrošinātu šajā direktīvā prasītās informācijas vienveidīgu pasniegšanas veidu, darba samaksas līmeņi jāizsaka kā bruto gada darba samaksa un atbilstošā bruto darba samaksa stundā. Darba samaksas līmeņu aprēķinu pamatā vajadzētu būt iespējai izmantot faktisko darba samaksu, kas noteikta attiecībā uz darba ņēmēju, neatkarīgi no tā, vai tā ir noteikta par gadu, mēnesi, stundu vai citā veidā. |
| --- | --- |

(22)

Lai nodrošinātu šajā direktīvā prasītās informācijas vienveidīgu pasniegšanas veidu, darba samaksas līmeņi jāizsaka kā bruto gada darba samaksa un atbilstošā bruto darba samaksa stundā. Darba samaksas līmeņu aprēķinu pamatā vajadzētu būt iespējai izmantot faktisko darba samaksu, kas noteikta attiecībā uz darba ņēmēju, neatkarīgi no tā, vai tā ir noteikta par gadu, mēnesi, stundu vai citā veidā.

| (23) | Dalībvalstīm nevajadzētu būt pienākumam šīs direktīvas nolūkā izveidot jaunas struktūras. Tām vajadzētu būt iespējai saskaņā ar valstu tiesību aktiem un/vai praksi uzticēt no direktīvas izrietošos uzdevumus jau esošām struktūrām, tostarp sociālajiem partneriem, ar noteikumu, ka dalībvalstis ievēro šajā direktīvā izklāstītos pienākumus. |
| --- | --- |

(23)

Dalībvalstīm nevajadzētu būt pienākumam šīs direktīvas nolūkā izveidot jaunas struktūras. Tām vajadzētu būt iespējai saskaņā ar valstu tiesību aktiem un/vai praksi uzticēt no direktīvas izrietošos uzdevumus jau esošām struktūrām, tostarp sociālajiem partneriem, ar noteikumu, ka dalībvalstis ievēro šajā direktīvā izklāstītos pienākumus.

| (24) | Lai aizsargātu darba ņēmējus un novērstu viņu bailes no pakļaušanas netaisnībai vienādas darba samaksas principa piemērošanā, vajadzētu būt iespējai, ka viņus pārstāv pārstāvis. Tās varētu būt arodbiedrības vai citi darba ņēmēju pārstāvji. Ja darba ņēmēju pārstāvju nav, vajadzētu būt iespējai, ka darba ņēmējus pārstāv viņu izvēlēts pārstāvis. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai ņemt vērā apstākļus savā valstī un atšķirīgās lomas attiecībā uz darba ņēmēju pārstāvību. |
| --- | --- |

(24)

Lai aizsargātu darba ņēmējus un novērstu viņu bailes no pakļaušanas netaisnībai vienādas darba samaksas principa piemērošanā, vajadzētu būt iespējai, ka viņus pārstāv pārstāvis. Tās varētu būt arodbiedrības vai citi darba ņēmēju pārstāvji. Ja darba ņēmēju pārstāvju nav, vajadzētu būt iespējai, ka darba ņēmējus pārstāv viņu izvēlēts pārstāvis. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai ņemt vērā apstākļus savā valstī un atšķirīgās lomas attiecībā uz darba ņēmēju pārstāvību.

| (25) | LESD 10. pantā paredzēts, ka, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienībai ir jātiecas apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. Direktīvas 2006/54/EK 4. pantā ir noteikts, ka nedrīkst pastāvēt ne tieša, ne netieša diskriminācija dzimuma dēļ darba samaksas ziņā. Ar dzimumu saistīta diskriminācija darba samaksas ziņā, kurā cietušā dzimumam ir būtiska loma, praksē var izpausties daudzos dažādos veidos. Tajā var pārklāties vairāki diskriminācijas vai nevienlīdzības veidi gadījumos, kad darba ņēmējs pieder pie vienas vai vairākām grupām, kuras ir aizsargājamas no diskriminācijas dzimuma dēļ, no vienas puses, un no diskriminācijas rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, no otras puses, kā pret tām aizsargā Padomes Direktīva 2000/43/EK (7) vai 2000/78/EK (8). Sievietes ar invaliditāti, dažādas rasu un etniskās izcelsmes sievietes, tostarp romu sievietes, un gados jaunas vai vecākas sievietes pieder pie grupām, kas var saskarties ar vairākpamatu diskrimināciju. Tāpēc šajā direktīvā būtu jāpaskaidro, ka ar dzimumu saistītā diskriminācijā darba samaksas ziņā vajadzētu būt iespējai ņemt vērā šādu kombināciju, un tādējādi tiktu kliedētas jebkādas šaubas, kas šajā saistībā varētu pastāvēt spēkā esošā tiesiskā regulējuma kontekstā, un nodrošināts, ka valstu tiesas, līdztiesības iestādes un citas kompetentās iestādes pienācīgi ņem vērā visas nelabvēlīgās situācijas, kas izriet no vairākpamatu diskriminācijas, jo īpaši materiālos un procesuālos nolūkos, tostarp nolūkā atzīt diskriminācijas esību, pieņemt lēmumu par atbilstošu salīdzinājuma objektu, novērtēt samērīgumu un attiecīgā gadījumā noteikt piešķiramās kompensācijas apjomu vai piemērojamo sodu apmēru.
  Vairākpamatu pieeja ir svarīga, lai izprastu un novērstu vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības. Šim precizējumam nevajadzētu mainīt darba devēju pienākumu tvērumu attiecībā uz šajā direktīvā paredzētajiem darba samaksas pārredzamības pasākumiem. Jo īpaši darba devējiem nebūtu jāuzliek pienākums vākt datus, kas saistīti ar citiem aizsardzībā iekļautajiem diskriminācijas iemesliem, nevis dzimumu. |
| --- | --- |

(25)

LESD 10. pantā paredzēts, ka, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienībai ir jātiecas apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. Direktīvas 2006/54/EK 4. pantā ir noteikts, ka nedrīkst pastāvēt ne tieša, ne netieša diskriminācija dzimuma dēļ darba samaksas ziņā. Ar dzimumu saistīta diskriminācija darba samaksas ziņā, kurā cietušā dzimumam ir būtiska loma, praksē var izpausties daudzos dažādos veidos. Tajā var pārklāties vairāki diskriminācijas vai nevienlīdzības veidi gadījumos, kad darba ņēmējs pieder pie vienas vai vairākām grupām, kuras ir aizsargājamas no diskriminācijas dzimuma dēļ, no vienas puses, un no diskriminācijas rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, no otras puses, kā pret tām aizsargā Padomes Direktīva 2000/43/EK (7) vai 2000/78/EK (8). Sievietes ar invaliditāti, dažādas rasu un etniskās izcelsmes sievietes, tostarp romu sievietes, un gados jaunas vai vecākas sievietes pieder pie grupām, kas var saskarties ar vairākpamatu diskrimināciju. Tāpēc šajā direktīvā būtu jāpaskaidro, ka ar dzimumu saistītā diskriminācijā darba samaksas ziņā vajadzētu būt iespējai ņemt vērā šādu kombināciju, un tādējādi tiktu kliedētas jebkādas šaubas, kas šajā saistībā varētu pastāvēt spēkā esošā tiesiskā regulējuma kontekstā, un nodrošināts, ka valstu tiesas, līdztiesības iestādes un citas kompetentās iestādes pienācīgi ņem vērā visas nelabvēlīgās situācijas, kas izriet no vairākpamatu diskriminācijas, jo īpaši materiālos un procesuālos nolūkos, tostarp nolūkā atzīt diskriminācijas esību, pieņemt lēmumu par atbilstošu salīdzinājuma objektu, novērtēt samērīgumu un attiecīgā gadījumā noteikt piešķiramās kompensācijas apjomu vai piemērojamo sodu apmēru.

Vairākpamatu pieeja ir svarīga, lai izprastu un novērstu vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības. Šim precizējumam nevajadzētu mainīt darba devēju pienākumu tvērumu attiecībā uz šajā direktīvā paredzētajiem darba samaksas pārredzamības pasākumiem. Jo īpaši darba devējiem nebūtu jāuzliek pienākums vākt datus, kas saistīti ar citiem aizsardzībā iekļautajiem diskriminācijas iemesliem, nevis dzimumu.

| (26) | Lai ievērotu tiesības uz vienādu darba samaksu, darba devējiem ir jābūt ieviestām darba samaksas struktūrām, kas nodrošina, ka starp darba ņēmējiem, kuri veic vienādu vai vienādi vērtīgu darbu, nav ar dzimumu saistītas darba samaksas atšķirības, kas nav pamatotas, balstoties uz objektīviem, dzimumneitrāliem kritērijiem. Šādām darba samaksas struktūrām būtu jānodrošina iespēja salīdzināt dažādu darbu vērtību vienā un tajā pašā organizatoriskajā struktūrā. Vajadzētu būt iespējamam balstīt šādas samaksas struktūras uz spēkā esošām Savienības pamatnostādnēm, kas saistītas ar dzimumneitrālām darba novērtēšanas un klasifikācijas sistēmām, vai uz rādītājiem vai dzimumneitrāliem modeļiem. Saskaņā ar Tiesas judikatūru darba vērtība būtu jānovērtē un jāsalīdzina, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, tostarp izglītības, profesionālajām un apmācības prasībām, prasmēm, nepieciešamo piepūli, atbildību un darba apstākļiem, neatkarīgi no darba modeļu atšķirībām. Lai jo īpaši atvieglotu mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu iespējas piemērot vienādi vērtīga darba jēdzienu, objektīvajiem kritērijiem, kas jāizmanto, būtu jāietver četri faktori: prasmes, nepieciešamā piepūle, atbildība un darba apstākļi. Minētie faktori spēkā esošajās Savienības pamatnostādnēs ir atzīti par būtiskiem un pietiekamiem, lai novērtētu organizācijā veiktos uzdevumus neatkarīgi no tā, kādai ekonomikas nozarei organizācija pieder.
  Tā kā ne visi faktori ir vienlīdz būtiski konkrētam amatam, darba devējam būtu jāizvērtē katrs no četriem faktoriem atkarībā no tā, cik lielā mērā minētie kritēriji ir attiecināmi uz konkrēto darbu vai amatu. Var tikt ņemti vērā arī papildu kritēriji, ja tie ir būtiski un pamatoti. Attiecīgā gadījumā Komisijai vajadzētu būt iespējai atjaunināt spēkā esošās Savienības pamatnostādnes, apspriežoties ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu (EIGE). |
| --- | --- |

(26)

Lai ievērotu tiesības uz vienādu darba samaksu, darba devējiem ir jābūt ieviestām darba samaksas struktūrām, kas nodrošina, ka starp darba ņēmējiem, kuri veic vienādu vai vienādi vērtīgu darbu, nav ar dzimumu saistītas darba samaksas atšķirības, kas nav pamatotas, balstoties uz objektīviem, dzimumneitrāliem kritērijiem. Šādām darba samaksas struktūrām būtu jānodrošina iespēja salīdzināt dažādu darbu vērtību vienā un tajā pašā organizatoriskajā struktūrā. Vajadzētu būt iespējamam balstīt šādas samaksas struktūras uz spēkā esošām Savienības pamatnostādnēm, kas saistītas ar dzimumneitrālām darba novērtēšanas un klasifikācijas sistēmām, vai uz rādītājiem vai dzimumneitrāliem modeļiem. Saskaņā ar Tiesas judikatūru darba vērtība būtu jānovērtē un jāsalīdzina, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, tostarp izglītības, profesionālajām un apmācības prasībām, prasmēm, nepieciešamo piepūli, atbildību un darba apstākļiem, neatkarīgi no darba modeļu atšķirībām. Lai jo īpaši atvieglotu mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu iespējas piemērot vienādi vērtīga darba jēdzienu, objektīvajiem kritērijiem, kas jāizmanto, būtu jāietver četri faktori: prasmes, nepieciešamā piepūle, atbildība un darba apstākļi. Minētie faktori spēkā esošajās Savienības pamatnostādnēs ir atzīti par būtiskiem un pietiekamiem, lai novērtētu organizācijā veiktos uzdevumus neatkarīgi no tā, kādai ekonomikas nozarei organizācija pieder.

Tā kā ne visi faktori ir vienlīdz būtiski konkrētam amatam, darba devējam būtu jāizvērtē katrs no četriem faktoriem atkarībā no tā, cik lielā mērā minētie kritēriji ir attiecināmi uz konkrēto darbu vai amatu. Var tikt ņemti vērā arī papildu kritēriji, ja tie ir būtiski un pamatoti. Attiecīgā gadījumā Komisijai vajadzētu būt iespējai atjaunināt spēkā esošās Savienības pamatnostādnes, apspriežoties ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu (EIGE).

| (27) | Valstu algu noteikšanas sistēmas atšķiras, un to pamatā var būt koplīgumi un/vai darba devēja noteikti elementi. Šī direktīva neietekmē dažādās valstu algu noteikšanas sistēmas. |
| --- | --- |

(27)

Valstu algu noteikšanas sistēmas atšķiras, un to pamatā var būt koplīgumi un/vai darba devēja noteikti elementi. Šī direktīva neietekmē dažādās valstu algu noteikšanas sistēmas.

| (28) | Piemērota salīdzinājuma objekta identificēšana ir svarīgs aspekts novērtējumā par to, vai darbu var uzskatīt par vienādi vērtīgu. Tas ļauj darba ņēmējiem parādīt, ka tie ir saskārušies ar mazāk labvēlīgu attieksmi nekā salīdzinājuma objekts – cita dzimuma persona, kura veic tādu pašu vai vienādi vērtīgu darbu. Pamatojoties uz tendencēm, kas izriet no tiešās un netiešās diskriminācijas definīcijas Direktīvā 2006/54/EK, ja nav pieejams reāls salīdzinājuma objekts, būtu jāļauj izmantot hipotētisku salīdzinājuma objektu, lai darba ņēmēji varētu parādīt, ka pret viņiem attieksme nav bijusi tāda pati, kāda būtu bijusi pret hipotētisku salīdzinājuma objektu, kas ir cita dzimuma persona. Tas likvidētu nozīmīgu šķērsli personām, kas var būt saskārušās ar diskrimināciju vīriešu un sieviešu darba samaksas ziņā, jo īpaši darba tirgos ar lielu dzimumu segregāciju, kuros prasība atrast pretēja dzimuma personu salīdzinājuma veikšanai padara vienādas darba samaksas prasības celšanu gandrīz neiespējamu.
  Turklāt nevajadzētu liegt iespēju darba ņēmējiem izmantot citus faktus, ar kuriem var pamatot iespējamo diskrimināciju, piemēram, statistiku vai citu pieejamu informāciju. Tas ļautu iedarbīgāk mazināt sieviešu un vīriešu darba samaksas nevienlīdzību nozarēs un profesijās, kam raksturīga dzimumu segregācija, jo īpaši tajās, kurās lielākā daļa darba ņēmēju ir sievietes, piemēram, aprūpes nozarē. |
| --- | --- |

(28)

Piemērota salīdzinājuma objekta identificēšana ir svarīgs aspekts novērtējumā par to, vai darbu var uzskatīt par vienādi vērtīgu. Tas ļauj darba ņēmējiem parādīt, ka tie ir saskārušies ar mazāk labvēlīgu attieksmi nekā salīdzinājuma objekts – cita dzimuma persona, kura veic tādu pašu vai vienādi vērtīgu darbu. Pamatojoties uz tendencēm, kas izriet no tiešās un netiešās diskriminācijas definīcijas Direktīvā 2006/54/EK, ja nav pieejams reāls salīdzinājuma objekts, būtu jāļauj izmantot hipotētisku salīdzinājuma objektu, lai darba ņēmēji varētu parādīt, ka pret viņiem attieksme nav bijusi tāda pati, kāda būtu bijusi pret hipotētisku salīdzinājuma objektu, kas ir cita dzimuma persona. Tas likvidētu nozīmīgu šķērsli personām, kas var būt saskārušās ar diskrimināciju vīriešu un sieviešu darba samaksas ziņā, jo īpaši darba tirgos ar lielu dzimumu segregāciju, kuros prasība atrast pretēja dzimuma personu salīdzinājuma veikšanai padara vienādas darba samaksas prasības celšanu gandrīz neiespējamu.

Turklāt nevajadzētu liegt iespēju darba ņēmējiem izmantot citus faktus, ar kuriem var pamatot iespējamo diskrimināciju, piemēram, statistiku vai citu pieejamu informāciju. Tas ļautu iedarbīgāk mazināt sieviešu un vīriešu darba samaksas nevienlīdzību nozarēs un profesijās, kam raksturīga dzimumu segregācija, jo īpaši tajās, kurās lielākā daļa darba ņēmēju ir sievietes, piemēram, aprūpes nozarē.

| (29) | Saskaņā ar Tiesas skaidrojumu, lai konstatētu, vai darba ņēmēji ir salīdzināmā situācijā, salīdzinājumam nav noteikti jāaprobežojas tikai ar situācijām, kad vīriešus un sievietes nodarbina viens un tas pats darba devējs (9). Darba ņēmēji var būt salīdzināmā situācijā pat gadījumos, kad viņus nenodarbina viens un tas pats darba devējs, ja darba samaksas nosacījumus var piedēvēt vienam avotam, kas izveido minētos nosacījumus, un ja minētie nosacījumi ir vienādi un salīdzināmi. Tā tas var būt gadījumos, kad attiecīgos darba samaksas nosacījumus reglamentē tiesību aktos paredzēti noteikumi vai līgumi, kas attiecas uz darba samaksu, kuru piemēro vairāki darba devēji, vai kad šādi nosacījumi ir centralizēti noteikti vairāk nekā vienai organizācijai vai uzņēmumam pārvaldītājsabiedrības vai konglomerāta ietvaros. Turklāt Tiesa ir paskaidrojusi, ka salīdzinājums neaprobežojas ar darba ņēmējiem, kuri ir nodarbināti vienlaikus ar prasītāju (10). Papildus tam, veicot faktisko novērtējumu, būtu jāatzīst, ka darba samaksas atšķirības var būt izskaidrojamas ar faktoriem, kas nav saistīti ar dzimumu. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar Tiesas skaidrojumu, lai konstatētu, vai darba ņēmēji ir salīdzināmā situācijā, salīdzinājumam nav noteikti jāaprobežojas tikai ar situācijām, kad vīriešus un sievietes nodarbina viens un tas pats darba devējs (9). Darba ņēmēji var būt salīdzināmā situācijā pat gadījumos, kad viņus nenodarbina viens un tas pats darba devējs, ja darba samaksas nosacījumus var piedēvēt vienam avotam, kas izveido minētos nosacījumus, un ja minētie nosacījumi ir vienādi un salīdzināmi. Tā tas var būt gadījumos, kad attiecīgos darba samaksas nosacījumus reglamentē tiesību aktos paredzēti noteikumi vai līgumi, kas attiecas uz darba samaksu, kuru piemēro vairāki darba devēji, vai kad šādi nosacījumi ir centralizēti noteikti vairāk nekā vienai organizācijai vai uzņēmumam pārvaldītājsabiedrības vai konglomerāta ietvaros. Turklāt Tiesa ir paskaidrojusi, ka salīdzinājums neaprobežojas ar darba ņēmējiem, kuri ir nodarbināti vienlaikus ar prasītāju (10). Papildus tam, veicot faktisko novērtējumu, būtu jāatzīst, ka darba samaksas atšķirības var būt izskaidrojamas ar faktoriem, kas nav saistīti ar dzimumu.

| (30) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek darīta pieejama apmācība un īpaši instrumenti un metodes, ar kurām atbalsta un vada darba devējus novērtējumā par to, kas ir vienādi vērtīgs darbs. Tam būtu jāveicina minētā jēdziena piemērošana, īpaši attiecībā uz mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Ņemot vērā valstu tiesību aktus, koplīgumus un/vai praksi, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai konkrētu instrumentu un metožu izstrādi uzticēt sociālajiem partneriem vai izstrādāt tos sadarbībā ar sociālajiem partneriem vai pēc apspriešanās ar tiem. |
| --- | --- |

(30)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek darīta pieejama apmācība un īpaši instrumenti un metodes, ar kurām atbalsta un vada darba devējus novērtējumā par to, kas ir vienādi vērtīgs darbs. Tam būtu jāveicina minētā jēdziena piemērošana, īpaši attiecībā uz mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Ņemot vērā valstu tiesību aktus, koplīgumus un/vai praksi, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai konkrētu instrumentu un metožu izstrādi uzticēt sociālajiem partneriem vai izstrādāt tos sadarbībā ar sociālajiem partneriem vai pēc apspriešanās ar tiem.

| (31) | Ja profesiju klasifikācijas un novērtēšanas sistēmas netiek izmantotas dzimumneitrālā veidā, īpaši gadījumos, kad tajās pārņemti tradicionālie dzimumu stereotipi, tās var izraisīt ar dzimumu saistītu diskrimināciju darba samaksas ziņā. Šādos gadījumos tās veicina un uztur darba samaksas atšķirību, profesijas, kurās dominē vīrieši vai sievietes, novērtējot atšķirīgi situācijās, kad veiktajam darbam ir vienāda vērtība. Savukārt dzimumneitrālu profesiju novērtēšanas un klasifikācijas sistēmu izmantošana iedarbīgi rada pārredzamu darba samaksas sistēmu un ļoti labi palīdz nodrošināt tiešas vai netiešas uz dzimumu balstītas diskriminācijas novēršanu. Šīs sistēmas konstatē netiešu diskrimināciju darba samaksas ziņā, kas saistīta ar to profesiju nepietiekamu novērtējumu, kurās parasti strādā sievietes. Sistēmas to paveic, mērot un salīdzinot profesijas, kuru saturs atšķiras, bet vērtība ir vienāda, un tādējādi atbalsta vienādas darba samaksas principu. |
| --- | --- |

(31)

Ja profesiju klasifikācijas un novērtēšanas sistēmas netiek izmantotas dzimumneitrālā veidā, īpaši gadījumos, kad tajās pārņemti tradicionālie dzimumu stereotipi, tās var izraisīt ar dzimumu saistītu diskrimināciju darba samaksas ziņā. Šādos gadījumos tās veicina un uztur darba samaksas atšķirību, profesijas, kurās dominē vīrieši vai sievietes, novērtējot atšķirīgi situācijās, kad veiktajam darbam ir vienāda vērtība. Savukārt dzimumneitrālu profesiju novērtēšanas un klasifikācijas sistēmu izmantošana iedarbīgi rada pārredzamu darba samaksas sistēmu un ļoti labi palīdz nodrošināt tiešas vai netiešas uz dzimumu balstītas diskriminācijas novēršanu. Šīs sistēmas konstatē netiešu diskrimināciju darba samaksas ziņā, kas saistīta ar to profesiju nepietiekamu novērtējumu, kurās parasti strādā sievietes. Sistēmas to paveic, mērot un salīdzinot profesijas, kuru saturs atšķiras, bet vērtība ir vienāda, un tādējādi atbalsta vienādas darba samaksas principu.

| (32) | Ja netiek sniegta informācija par amatam paredzēto darba samaksas diapazonu, rodas informācijas asimetrija, kas ierobežo amata pretendentu iespēju aizstāvēt savas intereses. Pārredzamības nodrošināšanai būtu jāļauj potenciālajiem darba ņēmējiem pieņemt informācijā balstītu lēmumu par sagaidāmo darba algu, nekādā veidā neierobežojot darba devēja vai darba ņēmēja iespēju aizstāvēt savas intereses, apspriežot darba algu pat ārpus paredzētā diapazona. Pārredzamība arī sniegtu skaidru, dzimumu aizspriedumu neskartu pamatu darba samaksas noteikšanai un izbeigtu praksi noteikt pārāk zemu algu attiecībā pret darba ņēmēja prasmēm un pieredzi. Pārredzamība mazinātu arī vairākpamatu diskrimināciju jeb diskriminēšanu vairāku pamatu dēļ, kuru pieļauj nepārredzama darba samaksas noteikšana. Amata pretendentiem pirms darba intervijas vai arī pirms jebkāda darba līguma noslēgšanas būtu jāsaņem informācija par sākotnējo darba samaksu vai tās diapazonu tādā veidā, lai nodrošinātu informācijā balstītas un pārredzamas sarunas par darba samaksu, piemēram, publicētajā paziņojumā par vakanci. Informācija būtu jāsniedz darba devējam vai citā veidā, piemēram, to varētu sniegt sociālie partneri. |
| --- | --- |

(32)

Ja netiek sniegta informācija par amatam paredzēto darba samaksas diapazonu, rodas informācijas asimetrija, kas ierobežo amata pretendentu iespēju aizstāvēt savas intereses. Pārredzamības nodrošināšanai būtu jāļauj potenciālajiem darba ņēmējiem pieņemt informācijā balstītu lēmumu par sagaidāmo darba algu, nekādā veidā neierobežojot darba devēja vai darba ņēmēja iespēju aizstāvēt savas intereses, apspriežot darba algu pat ārpus paredzētā diapazona. Pārredzamība arī sniegtu skaidru, dzimumu aizspriedumu neskartu pamatu darba samaksas noteikšanai un izbeigtu praksi noteikt pārāk zemu algu attiecībā pret darba ņēmēja prasmēm un pieredzi. Pārredzamība mazinātu arī vairākpamatu diskrimināciju jeb diskriminēšanu vairāku pamatu dēļ, kuru pieļauj nepārredzama darba samaksas noteikšana. Amata pretendentiem pirms darba intervijas vai arī pirms jebkāda darba līguma noslēgšanas būtu jāsaņem informācija par sākotnējo darba samaksu vai tās diapazonu tādā veidā, lai nodrošinātu informācijā balstītas un pārredzamas sarunas par darba samaksu, piemēram, publicētajā paziņojumā par vakanci. Informācija būtu jāsniedz darba devējam vai citā veidā, piemēram, to varētu sniegt sociālie partneri.

| (33) | Lai pārtrauktu vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības saglabāšanos, kas laika gaitā skar atsevišķus darba ņēmējus, darba devējiem būtu jānodrošina, ka paziņojumi par darba vakancēm un amatu nosaukumi ir dzimumneitrāli un ka darbā pieņemšanas procesi ir organizēti nediskriminējošā veidā, lai neapdraudētu tiesības uz vienādu darba samaksu. Nebūtu jāļauj darba devējiem censties noskaidrot amata pretendenta pašreizējo darba samaksu vai agrākās darba samaksas vēsturi vai proaktīvi censties iegūt informāciju par to. |
| --- | --- |

(33)

Lai pārtrauktu vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības saglabāšanos, kas laika gaitā skar atsevišķus darba ņēmējus, darba devējiem būtu jānodrošina, ka paziņojumi par darba vakancēm un amatu nosaukumi ir dzimumneitrāli un ka darbā pieņemšanas procesi ir organizēti nediskriminējošā veidā, lai neapdraudētu tiesības uz vienādu darba samaksu. Nebūtu jāļauj darba devējiem censties noskaidrot amata pretendenta pašreizējo darba samaksu vai agrākās darba samaksas vēsturi vai proaktīvi censties iegūt informāciju par to.

| (34) | Darba samaksas pārredzamības pasākumiem būtu jāaizsargā darba ņēmēju tiesības uz vienādu darba samaksu, vienlaikus pēc iespējas ierobežojot izmaksas un administratīvo slogu darba devējiem, īpašu uzmanību pievēršot mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Attiecīgā gadījumā pasākumi būtu jāpielāgo darba devēju lielumam, ņemot vērā darba ņēmēju skaitu. Darba devēju nodarbināto darba ņēmēju skaitu, kas jāpiemēro kā kritērijs tam, lai noteiktu, vai uz darba devēju attiecas pienākums ziņot par darba samaksu, kā minēts šajā direktīvā, nosaka, ņemot vērā Komisijas Ieteikumu 2003/361/EK par mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (11). |
| --- | --- |

(34)

Darba samaksas pārredzamības pasākumiem būtu jāaizsargā darba ņēmēju tiesības uz vienādu darba samaksu, vienlaikus pēc iespējas ierobežojot izmaksas un administratīvo slogu darba devējiem, īpašu uzmanību pievēršot mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Attiecīgā gadījumā pasākumi būtu jāpielāgo darba devēju lielumam, ņemot vērā darba ņēmēju skaitu. Darba devēju nodarbināto darba ņēmēju skaitu, kas jāpiemēro kā kritērijs tam, lai noteiktu, vai uz darba devēju attiecas pienākums ziņot par darba samaksu, kā minēts šajā direktīvā, nosaka, ņemot vērā Komisijas Ieteikumu 2003/361/EK par mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (11).

| (35) | Darba devējiem būtu jādara pieejama informācija darba ņēmējiem par to, kādi kritēriji tiek izmantoti, lai noteiktu darba samaksas līmeņus un darba samaksas attīstību. Darba samaksas attīstība apzīmē procesu, kā darba ņēmējs pāriet uz augstāku darba samaksas līmeni. Ar darba samaksas attīstību saistītie kritēriji cita starpā var ietvert individuālo sniegumu, prasmju attīstību un darba stāžu. Īstenojot šo pienākumu, dalībvalstīm īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai izvairītos no pārmērīga administratīvā sloga mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem. Dalībvalstīm kā sloga mazināšanas pasākumu vajadzētu arī būt iespējai nodrošināt gatavas veidnes, lai mikrouzņēmumus un mazos uzņēmumus atbalstītu minētā pienākuma izpildē. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atbrīvot tos darba devējus, kuri ir mikrouzņēmumi vai mazie uzņēmumi, no pienākuma, kas saistīts ar darba samaksas attīstību, piemēram, ļaujot viņiem darba samaksas pieauguma kritērijus darīt pieejamus pēc darba ņēmēju pieprasījuma. |
| --- | --- |

(35)

Darba devējiem būtu jādara pieejama informācija darba ņēmējiem par to, kādi kritēriji tiek izmantoti, lai noteiktu darba samaksas līmeņus un darba samaksas attīstību. Darba samaksas attīstība apzīmē procesu, kā darba ņēmējs pāriet uz augstāku darba samaksas līmeni. Ar darba samaksas attīstību saistītie kritēriji cita starpā var ietvert individuālo sniegumu, prasmju attīstību un darba stāžu. Īstenojot šo pienākumu, dalībvalstīm īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai izvairītos no pārmērīga administratīvā sloga mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem. Dalībvalstīm kā sloga mazināšanas pasākumu vajadzētu arī būt iespējai nodrošināt gatavas veidnes, lai mikrouzņēmumus un mazos uzņēmumus atbalstītu minētā pienākuma izpildē. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atbrīvot tos darba devējus, kuri ir mikrouzņēmumi vai mazie uzņēmumi, no pienākuma, kas saistīts ar darba samaksas attīstību, piemēram, ļaujot viņiem darba samaksas pieauguma kritērijus darīt pieejamus pēc darba ņēmēju pieprasījuma.

| (36) | Visiem darba ņēmējiem vajadzētu būt tiesībām pēc pieprasījuma iegūt informāciju par savu individuālo darba samaksas līmeni un par vidējiem darba samaksas līmeņiem sadalījumā pēc dzimuma to darba ņēmēju kategorijā, kuri veic tādu pašu darbu kā viņi vai vienādi vērtīgu darbu. Viņiem vajadzētu būt arī iespējai saņemt informāciju ar darba ņēmēju pārstāvju vai līdztiesības iestādes starpniecību. Darba devējiem katru gadu būtu jāinformē darba ņēmēji par šīm tiesībām, kā arī par darbībām, kas jāveic, lai izmantotu šīs tiesības. Darba devēji pēc savas iniciatīvas var arī izvēlēties sniegt šādu informāciju bez darba ņēmēju pieprasījuma. |
| --- | --- |

(36)

Visiem darba ņēmējiem vajadzētu būt tiesībām pēc pieprasījuma iegūt informāciju par savu individuālo darba samaksas līmeni un par vidējiem darba samaksas līmeņiem sadalījumā pēc dzimuma to darba ņēmēju kategorijā, kuri veic tādu pašu darbu kā viņi vai vienādi vērtīgu darbu. Viņiem vajadzētu būt arī iespējai saņemt informāciju ar darba ņēmēju pārstāvju vai līdztiesības iestādes starpniecību. Darba devējiem katru gadu būtu jāinformē darba ņēmēji par šīm tiesībām, kā arī par darbībām, kas jāveic, lai izmantotu šīs tiesības. Darba devēji pēc savas iniciatīvas var arī izvēlēties sniegt šādu informāciju bez darba ņēmēju pieprasījuma.

| (37) | Šai direktīvai būtu jānodrošina, ka personām ar invaliditāti ir pienācīga piekļuve informācijai, kas saskaņā ar to sniegta amata pretendentiem un darba ņēmējiem. Šāda informācija būtu jāsniedz minētajām personām, ņemot vērā viņu konkrēto invaliditāti, tādā formātā un atbilstīgā palīdzības un atbalsta veidā, lai nodrošinātu viņu piekļuvi informācijai un tās izpratni. Tas varētu ietvert informācijas sniegšanu saprotamā veidā, ko viņi var uztvert, ar atbilstoša lieluma fontiem, izmantojot pietiekamu kontrastu vai citu formātu, kas atbilst invaliditātes veidam. Atbilstīgā gadījumā piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/2102 (12). |
| --- | --- |

(37)

Šai direktīvai būtu jānodrošina, ka personām ar invaliditāti ir pienācīga piekļuve informācijai, kas saskaņā ar to sniegta amata pretendentiem un darba ņēmējiem. Šāda informācija būtu jāsniedz minētajām personām, ņemot vērā viņu konkrēto invaliditāti, tādā formātā un atbilstīgā palīdzības un atbalsta veidā, lai nodrošinātu viņu piekļuvi informācijai un tās izpratni. Tas varētu ietvert informācijas sniegšanu saprotamā veidā, ko viņi var uztvert, ar atbilstoša lieluma fontiem, izmantojot pietiekamu kontrastu vai citu formātu, kas atbilst invaliditātes veidam. Atbilstīgā gadījumā piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/2102 (12).

| (38) | Darba devējiem, kuriem ir vismaz 100 darba ņēmēju, būtu regulāri jāziņo par darba samaksu, kā paredzēts šajā direktīvā. Dalībvalstu uzraudzības struktūrām minētā informācija būtu jāpublicē piemērotā un pārredzamā veidā. Darba devēji var publicēt minētos ziņojumus savā tīmekļa vietnē vai darīt tos publiski pieejamus citā veidā, piemēram, iekļaujot informāciju savā vadības ziņojumā, attiecīgā gadījumā iekļaujot vadības ziņojumā, kas sagatavots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/34/ES (13). Darba devēji, uz kuriem attiecas minētās direktīvas prasības, vadības ziņojumā var izvēlēties ziņot par darba samaksu kopā ar citiem jautājumiem, kas saistīti ar darba ņēmējiem. Lai maksimāli palielinātu darba ņēmēju darba samaksas pārredzamības aptvērumu, dalībvalstis darba devējiem, kuri nodarbina mazāk par 100 darba ņēmējiem, var palielināt ziņošanas biežumu vai noteikt, ka regulāra ziņošana par darba samaksu ir obligāta. |
| --- | --- |

(38)

Darba devējiem, kuriem ir vismaz 100 darba ņēmēju, būtu regulāri jāziņo par darba samaksu, kā paredzēts šajā direktīvā. Dalībvalstu uzraudzības struktūrām minētā informācija būtu jāpublicē piemērotā un pārredzamā veidā. Darba devēji var publicēt minētos ziņojumus savā tīmekļa vietnē vai darīt tos publiski pieejamus citā veidā, piemēram, iekļaujot informāciju savā vadības ziņojumā, attiecīgā gadījumā iekļaujot vadības ziņojumā, kas sagatavots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/34/ES (13). Darba devēji, uz kuriem attiecas minētās direktīvas prasības, vadības ziņojumā var izvēlēties ziņot par darba samaksu kopā ar citiem jautājumiem, kas saistīti ar darba ņēmējiem. Lai maksimāli palielinātu darba ņēmēju darba samaksas pārredzamības aptvērumu, dalībvalstis darba devējiem, kuri nodarbina mazāk par 100 darba ņēmējiem, var palielināt ziņošanas biežumu vai noteikt, ka regulāra ziņošana par darba samaksu ir obligāta.

| (39) | Ziņošanai par darba samaksu būtu jādod darba devējiem iespēja novērtēt un uzraudzīt savas darba samaksas struktūras un politiku, palīdzot viņiem proaktīvi īstenot vienādas darba samaksas principu. Ziņošana un kopīgi darba samaksas novērtējumi veicina izpratni par aizspriedumiem, kas saistīti ar dzimumu, darba samaksas struktūrās un par darba samaksas diskrimināciju, un veicina efektīvu un sistēmisku vēršanos pret šādu neobjektivitāti un diskrimināciju, tādējādi dodot labumu visiem viena un tā paša darba devēja nodarbinātiem darba ņēmējiem. Tajā pašā laikā pēc dzimuma sadalītajiem datiem vajadzētu palīdzēt kompetentajām valsts iestādēm, darba ņēmēju pārstāvjiem un citām ieinteresētajām personām uzraudzīt vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību dažādās nozarēs (horizontālā segregācija) un amatos (vertikālā segregācija). Darba devēji publicētos datus var papildināt ar skaidrojumu par vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirībām vai nepilnībām. Ja atšķirības vidējā darba samaksā nodarbinātajiem vīriešiem un sievietēm par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu nav pamatotas, balstoties uz objektīviem, dzimumneitrāliem kritērijiem, darba devējam būtu jāīsteno pasākumi šīs nevienlīdzības novēršanai. |
| --- | --- |

(39)

Ziņošanai par darba samaksu būtu jādod darba devējiem iespēja novērtēt un uzraudzīt savas darba samaksas struktūras un politiku, palīdzot viņiem proaktīvi īstenot vienādas darba samaksas principu. Ziņošana un kopīgi darba samaksas novērtējumi veicina izpratni par aizspriedumiem, kas saistīti ar dzimumu, darba samaksas struktūrās un par darba samaksas diskrimināciju, un veicina efektīvu un sistēmisku vēršanos pret šādu neobjektivitāti un diskrimināciju, tādējādi dodot labumu visiem viena un tā paša darba devēja nodarbinātiem darba ņēmējiem. Tajā pašā laikā pēc dzimuma sadalītajiem datiem vajadzētu palīdzēt kompetentajām valsts iestādēm, darba ņēmēju pārstāvjiem un citām ieinteresētajām personām uzraudzīt vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību dažādās nozarēs (horizontālā segregācija) un amatos (vertikālā segregācija). Darba devēji publicētos datus var papildināt ar skaidrojumu par vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirībām vai nepilnībām. Ja atšķirības vidējā darba samaksā nodarbinātajiem vīriešiem un sievietēm par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu nav pamatotas, balstoties uz objektīviem, dzimumneitrāliem kritērijiem, darba devējam būtu jāīsteno pasākumi šīs nevienlīdzības novēršanai.

| (40) | Lai mazinātu slogu darba devējiem, dalībvalstis varētu vākt un sasaistīt nepieciešamos datus ar valstu administrācijas struktūru starpniecību, padarot iespējamu nodarbināto sieviešu un vīriešu darba samaksas atšķirības aprēķināšanu katram darba devējam. Šādā datu vākšanā var būt nepieciešams sasaistīt datus no vairākām valstu pārvaldes iestādēm, piemēram, nodokļu inspekcijām un sociālā nodrošinājuma iestādēm, un tā būtu iespējama, ja būtu pieejami administratīvi dati, pēc kuriem darba devēju datus uzņēmuma vai organizācijas līmenī var sasaistīt ar darba ņēmēju datiem indivīda līmenī, ieskaitot datus par pabalstiem naudā un natūrā. Dalībvalstis varētu vākt minēto informāciju ne tikai par tiem darba devējiem, uz kuriem attiecas šajā direktīvā noteiktais pienākums ziņot par darba samaksu, bet arī par darba devējiem, uz kuriem šis pienākums neattiecas un kuri informāciju sniedz brīvprātīgi. Ja dalībvalstis publicē nepieciešamo informāciju, tiem darba devējiem, par kuriem ir pieejami administratīvie dati, nevajadzētu būt pienākumam ziņot par darba samaksu, ja tiek sasniegts ziņošanas pienākuma iecerētais rezultāts. |
| --- | --- |

(40)

Lai mazinātu slogu darba devējiem, dalībvalstis varētu vākt un sasaistīt nepieciešamos datus ar valstu administrācijas struktūru starpniecību, padarot iespējamu nodarbināto sieviešu un vīriešu darba samaksas atšķirības aprēķināšanu katram darba devējam. Šādā datu vākšanā var būt nepieciešams sasaistīt datus no vairākām valstu pārvaldes iestādēm, piemēram, nodokļu inspekcijām un sociālā nodrošinājuma iestādēm, un tā būtu iespējama, ja būtu pieejami administratīvi dati, pēc kuriem darba devēju datus uzņēmuma vai organizācijas līmenī var sasaistīt ar darba ņēmēju datiem indivīda līmenī, ieskaitot datus par pabalstiem naudā un natūrā. Dalībvalstis varētu vākt minēto informāciju ne tikai par tiem darba devējiem, uz kuriem attiecas šajā direktīvā noteiktais pienākums ziņot par darba samaksu, bet arī par darba devējiem, uz kuriem šis pienākums neattiecas un kuri informāciju sniedz brīvprātīgi. Ja dalībvalstis publicē nepieciešamo informāciju, tiem darba devējiem, par kuriem ir pieejami administratīvie dati, nevajadzētu būt pienākumam ziņot par darba samaksu, ja tiek sasniegts ziņošanas pienākuma iecerētais rezultāts.

| (41) | Lai padarītu informāciju par vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību organizāciju līmenī plaši pieejamu, dalībvalstīm no darba devējiem saņemto datu par darba samaksas atšķirību apkopošana būtu jāuztic saskaņā ar šo direktīvu izraudzītai uzraudzības struktūrai, neuzliekot papildu slogu darba devējiem. Uzraudzības struktūrai minētie dati būtu jādara publiski pieejami, tostarp ar publikācijām viegli piekļūstamā tīmekļa vietnē, ļaujot salīdzināt atsevišķu darba devēju, nozaru un reģionu datus attiecīgajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(41)

Lai padarītu informāciju par vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību organizāciju līmenī plaši pieejamu, dalībvalstīm no darba devējiem saņemto datu par darba samaksas atšķirību apkopošana būtu jāuztic saskaņā ar šo direktīvu izraudzītai uzraudzības struktūrai, neuzliekot papildu slogu darba devējiem. Uzraudzības struktūrai minētie dati būtu jādara publiski pieejami, tostarp ar publikācijām viegli piekļūstamā tīmekļa vietnē, ļaujot salīdzināt atsevišķu darba devēju, nozaru un reģionu datus attiecīgajā dalībvalstī.

| (42) | Lai veicinātu labu praksi attiecībā uz šajā direktīvā noteiktajām tiesībām un pienākumiem, dalībvalstis var atzīt darba devējus, uz kuriem neattiecas šajā direktīvā noteiktie ziņošanas pienākumi un kuri brīvprātīgi ziņo par savu darba samaksu, piemēram, izmantojot darba samaksas pārredzamības marķējumu. |
| --- | --- |

(42)

Lai veicinātu labu praksi attiecībā uz šajā direktīvā noteiktajām tiesībām un pienākumiem, dalībvalstis var atzīt darba devējus, uz kuriem neattiecas šajā direktīvā noteiktie ziņošanas pienākumi un kuri brīvprātīgi ziņo par savu darba samaksu, piemēram, izmantojot darba samaksas pārredzamības marķējumu.

| (43) | Kopīgiem darba samaksas novērtējumiem vajadzētu ierosināt darba samaksas struktūru pārbaudi un pārskatīšanu organizācijās ar vismaz 100 darba ņēmējiem, kurās vērojama nevienlīdzība darba samaksas jomā. Kopīgais darba samaksas novērtējums būtu jāveic, ja darba devēji un attiecīgie darba ņēmēju pārstāvji nepiekrīt, ka vidējā darba samaksas līmeņa atšķirību starp darba ņēmējiem sievietēm un vīriešiem, kas ir vismaz 5 % attiecīgajā darba ņēmēju kategorijā, var pamatot, balstoties uz objektīviem, dzimumneitrāliem kritērijiem, ja darba devējs šādu pamatojumu nesniedz vai ja darba devējs nav novērsis šādu atšķirību darba samaksas līmenī sešu mēnešu laikā no dienas, kad iesniegts ziņojums par darba samaksu. Kopīgais darba samaksas novērtējums būtu jāveic darba devējiem sadarbībā ar darba ņēmēju pārstāvjiem. Ja darba ņēmēju pārstāvju nav, tad kopīgā darba samaksas novērtējuma nolūkā tie būtu jāieceļ darba ņēmējiem. Ar kopīgiem darba samaksas novērtējumiem saprātīgā termiņā būtu jāizskauž ar dzimumu saistīta diskriminācija darba samaksas ziņā, pieņemot korektīvus pasākumus. |
| --- | --- |

(43)

Kopīgiem darba samaksas novērtējumiem vajadzētu ierosināt darba samaksas struktūru pārbaudi un pārskatīšanu organizācijās ar vismaz 100 darba ņēmējiem, kurās vērojama nevienlīdzība darba samaksas jomā. Kopīgais darba samaksas novērtējums būtu jāveic, ja darba devēji un attiecīgie darba ņēmēju pārstāvji nepiekrīt, ka vidējā darba samaksas līmeņa atšķirību starp darba ņēmējiem sievietēm un vīriešiem, kas ir vismaz 5 % attiecīgajā darba ņēmēju kategorijā, var pamatot, balstoties uz objektīviem, dzimumneitrāliem kritērijiem, ja darba devējs šādu pamatojumu nesniedz vai ja darba devējs nav novērsis šādu atšķirību darba samaksas līmenī sešu mēnešu laikā no dienas, kad iesniegts ziņojums par darba samaksu. Kopīgais darba samaksas novērtējums būtu jāveic darba devējiem sadarbībā ar darba ņēmēju pārstāvjiem. Ja darba ņēmēju pārstāvju nav, tad kopīgā darba samaksas novērtējuma nolūkā tie būtu jāieceļ darba ņēmējiem. Ar kopīgiem darba samaksas novērtējumiem saprātīgā termiņā būtu jāizskauž ar dzimumu saistīta diskriminācija darba samaksas ziņā, pieņemot korektīvus pasākumus.

| (44) | Visai informācijas apstrādei un publicēšanai, ko veic saskaņā ar šo direktīvu, būtu jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (14) noteikumiem. Būtu jāpievieno īpaši aizsardzības pasākumi, lai novērstu tiešu vai netiešu informācijas izpaušanu par kādu citu identificējamu darba ņēmēju. Darba ņēmējiem nevajadzētu liegt brīvprātīgi izpaust savu darba algu vienādas darba samaksas principa īstenošanas nolūkā. |
| --- | --- |

(44)

Visai informācijas apstrādei un publicēšanai, ko veic saskaņā ar šo direktīvu, būtu jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (14) noteikumiem. Būtu jāpievieno īpaši aizsardzības pasākumi, lai novērstu tiešu vai netiešu informācijas izpaušanu par kādu citu identificējamu darba ņēmēju. Darba ņēmējiem nevajadzētu liegt brīvprātīgi izpaust savu darba algu vienādas darba samaksas principa īstenošanas nolūkā.

| (45) | Ir svarīgi, lai sociālie partneri apspriestu vienādas darba samaksas jautājumus un pievērstu tiem īpašu uzmanību koplīguma slēgšanas sarunu gaitā. Būtu jāievēro valstu sociālo dialogu un koplīguma slēgšanas sistēmu dažādās iezīmes Savienībā un sociālo partneru neatkarība un līgumu slēgšanas brīvība, kā arī to funkcija kā darba ņēmēju un darba devēju pārstāvjiem. Tāpēc dalībvalstīm saskaņā ar to sistēmām un praksi būtu jāīsteno attiecīgi pasākumi, lai mudinātu sociālos partnerus pievērst pienācīgu uzmanību vienādas darba samaksas jautājumiem, un tie var ietvert diskusijas attiecīgajā koplīguma slēgšanas sarunu līmenī, pasākumus, ar kuriem stimulē to, ka tiek izmantotas tiesības risināt koplīguma slēgšanas sarunas par attiecīgajiem jautājumiem, un pasākumus, lai novērstu nepamatotus ierobežojumus šādu tiesību izmantošanai, un dzimumneitrālas profesiju novērtēšanas un klasifikācijas sistēmu izstrādi. |
| --- | --- |

(45)

Ir svarīgi, lai sociālie partneri apspriestu vienādas darba samaksas jautājumus un pievērstu tiem īpašu uzmanību koplīguma slēgšanas sarunu gaitā. Būtu jāievēro valstu sociālo dialogu un koplīguma slēgšanas sistēmu dažādās iezīmes Savienībā un sociālo partneru neatkarība un līgumu slēgšanas brīvība, kā arī to funkcija kā darba ņēmēju un darba devēju pārstāvjiem. Tāpēc dalībvalstīm saskaņā ar to sistēmām un praksi būtu jāīsteno attiecīgi pasākumi, lai mudinātu sociālos partnerus pievērst pienācīgu uzmanību vienādas darba samaksas jautājumiem, un tie var ietvert diskusijas attiecīgajā koplīguma slēgšanas sarunu līmenī, pasākumus, ar kuriem stimulē to, ka tiek izmantotas tiesības risināt koplīguma slēgšanas sarunas par attiecīgajiem jautājumiem, un pasākumus, lai novērstu nepamatotus ierobežojumus šādu tiesību izmantošanai, un dzimumneitrālas profesiju novērtēšanas un klasifikācijas sistēmu izstrādi.

| (46) | Visu darba ņēmēju rīcībā vajadzētu būt nepieciešamajām procedūrām, kas palīdz īstenot viņu tiesības uz tiesu iestāžu pieejamību. Valstu tiesību akti, kuri samierināšanas procedūras izmantošanu vai līdztiesības iestādes iesaistīšanu nosaka par obligātu vai sasaista ar stimuliem vai sodiem, nedrīkstētu liegt pusēm iespēju izmantot savas tiesības vērsties tiesā. |
| --- | --- |

(46)

Visu darba ņēmēju rīcībā vajadzētu būt nepieciešamajām procedūrām, kas palīdz īstenot viņu tiesības uz tiesu iestāžu pieejamību. Valstu tiesību akti, kuri samierināšanas procedūras izmantošanu vai līdztiesības iestādes iesaistīšanu nosaka par obligātu vai sasaista ar stimuliem vai sodiem, nedrīkstētu liegt pusēm iespēju izmantot savas tiesības vērsties tiesā.

| (47) | Lai varētu iedarbīgi piemērot vienādas darba samaksas principu, ir svarīgi līdztekus citām ieinteresētajām personām iesaistīt arī līdztiesības iestādes. Tāpēc valstu līdztiesības iestāžu kompetencei un pilnvarām vajadzētu būt pietiekami plašām, lai tās pilnīgi aptvertu ar dzimumu saistītu diskrimināciju darba samaksas ziņā, tostarp darba samaksas pārredzamību vai jebkādas citas tiesības un pienākumus, kas noteikti šajā direktīvā. Lai pārvarētu procesuālos un ar izmaksām saistītos šķēršļus, ar kuriem saskaras darba ņēmēji, kuri cenšas izmantot savas tiesības uz vienādu darba samaksu, līdztiesības iestādēm, kā arī asociācijām, organizācijām un darba ņēmēju pārstāvjiem vai citiem tiesību subjektiem, kuru interesēs ir nodrošināt vīriešu un sieviešu līdztiesību, vajadzētu būt iespējai pārstāvēt indivīdus. Tām vajadzētu būt iespējai palīdzēt darba ņēmējiem, rīkojoties viņu vārdā vai viņu atbalstam, kas ļautu no diskriminācijas cietušajiem darba ņēmējiem praktiski celt prasību par viņu tiesību un vienādas darba samaksas principa iespējamo pārkāpumu. |
| --- | --- |

(47)

Lai varētu iedarbīgi piemērot vienādas darba samaksas principu, ir svarīgi līdztekus citām ieinteresētajām personām iesaistīt arī līdztiesības iestādes. Tāpēc valstu līdztiesības iestāžu kompetencei un pilnvarām vajadzētu būt pietiekami plašām, lai tās pilnīgi aptvertu ar dzimumu saistītu diskrimināciju darba samaksas ziņā, tostarp darba samaksas pārredzamību vai jebkādas citas tiesības un pienākumus, kas noteikti šajā direktīvā. Lai pārvarētu procesuālos un ar izmaksām saistītos šķēršļus, ar kuriem saskaras darba ņēmēji, kuri cenšas izmantot savas tiesības uz vienādu darba samaksu, līdztiesības iestādēm, kā arī asociācijām, organizācijām un darba ņēmēju pārstāvjiem vai citiem tiesību subjektiem, kuru interesēs ir nodrošināt vīriešu un sieviešu līdztiesību, vajadzētu būt iespējai pārstāvēt indivīdus. Tām vajadzētu būt iespējai palīdzēt darba ņēmējiem, rīkojoties viņu vārdā vai viņu atbalstam, kas ļautu no diskriminācijas cietušajiem darba ņēmējiem praktiski celt prasību par viņu tiesību un vienādas darba samaksas principa iespējamo pārkāpumu.

| (48) | Prasību iesniegšana vairāku darba ņēmēju atbalstam ir veids, kā atvieglot tiesvedību, kas citādi netiktu ierosināta procesuālu un finansiālu šķēršļu dēļ vai baidoties no pakļaušanas netaisnībai. Tas ir arī līdzeklis gadījumos, kad darba ņēmēji saskaras ar diskrimināciju vairāku iemeslu dēļ, ko var būt grūti nošķirt. Kolektīviem prasījumiem ir potenciāls atklāt sistēmisku diskrimināciju un sabiedrībā kopumā padarīt redzamas tiesības uz vienādu darba samaksu un dzimumu līdztiesību. Kolektīvas tiesiskās aizsardzības iespējamība varētu motivēt proaktīvi īstenot darba samaksas pārredzamības pasākumus, jo radītu sabiedrības spiedienu un vairotu darba devēju izpratni un vēlmi preventīvi rīkoties un risināt diskriminācijai darba samaksas ziņā piemītošo sistemātisko raksturu. Lai nodrošinātu, ka darba ņēmēju pārstāvji ir pienācīgi kvalificēti, dalībvalstis var nolemt noteikt kvalifikācijas kritērijus darba ņēmēju pārstāvjiem tiesvedībā, kas saistīta ar prasībām par vienādu darba samaksu. |
| --- | --- |

(48)

Prasību iesniegšana vairāku darba ņēmēju atbalstam ir veids, kā atvieglot tiesvedību, kas citādi netiktu ierosināta procesuālu un finansiālu šķēršļu dēļ vai baidoties no pakļaušanas netaisnībai. Tas ir arī līdzeklis gadījumos, kad darba ņēmēji saskaras ar diskrimināciju vairāku iemeslu dēļ, ko var būt grūti nošķirt. Kolektīviem prasījumiem ir potenciāls atklāt sistēmisku diskrimināciju un sabiedrībā kopumā padarīt redzamas tiesības uz vienādu darba samaksu un dzimumu līdztiesību. Kolektīvas tiesiskās aizsardzības iespējamība varētu motivēt proaktīvi īstenot darba samaksas pārredzamības pasākumus, jo radītu sabiedrības spiedienu un vairotu darba devēju izpratni un vēlmi preventīvi rīkoties un risināt diskriminācijai darba samaksas ziņā piemītošo sistemātisko raksturu. Lai nodrošinātu, ka darba ņēmēju pārstāvji ir pienācīgi kvalificēti, dalībvalstis var nolemt noteikt kvalifikācijas kritērijus darba ņēmēju pārstāvjiem tiesvedībā, kas saistīta ar prasībām par vienādu darba samaksu.

| (49) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina pietiekamu resursu piešķiršana līdztiesības iestādēm, lai tās varētu iedarbīgi un pienācīgi pildīt tām uzticētos pienākumus, kas saistīti ar diskrimināciju dzimuma dēļ darba samaksas jomā. Ja pienākumi tiek uzticēti vairākām iestādēm, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tie tiek atbilstoši koordinēti. Tas ietver, piemēram, naudas sodu veidā atgūtās summas piešķiršanu līdztiesības iestādēm, lai tās varētu efektīvi veikt savas funkcijas, kas saistītas ar tiesību uz vienādu darba samaksu īstenošanu, tostarp celt prasības par diskrimināciju darba samaksas jomā vai sniegt palīdzību un atbalstu cietušajiem šādu prasību celšanā. |
| --- | --- |

(49)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina pietiekamu resursu piešķiršana līdztiesības iestādēm, lai tās varētu iedarbīgi un pienācīgi pildīt tām uzticētos pienākumus, kas saistīti ar diskrimināciju dzimuma dēļ darba samaksas jomā. Ja pienākumi tiek uzticēti vairākām iestādēm, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tie tiek atbilstoši koordinēti. Tas ietver, piemēram, naudas sodu veidā atgūtās summas piešķiršanu līdztiesības iestādēm, lai tās varētu efektīvi veikt savas funkcijas, kas saistītas ar tiesību uz vienādu darba samaksu īstenošanu, tostarp celt prasības par diskrimināciju darba samaksas jomā vai sniegt palīdzību un atbalstu cietušajiem šādu prasību celšanā.

| (50) | Kompensācijai būtu saskaņā ar Tiesas praksi pilnībā jāatlīdzina zaudējumi un kaitējums, ko izraisījusi diskriminācija (15) dzimuma dēļ darba samaksas jomā. Tai būtu jāietver neizmaksātās darba algas un ar to saistīto piemaksu vai maksājumu natūrā atgūšana pilnā apmērā, kā arī kompensācija par zaudētajām iespējām, piemēram, piekļuve konkrētām priekšrocībām atkarībā no darba samaksas līmeņa, un morālo kaitējumu, piemēram, morālas ciešanas sakarā ar veiktā darba pārāk zemu novērtējumu. Attiecīgā gadījumā kompensācijā var ņemt vērā kaitējumu, ko radījusi diskriminācija dzimuma dēļ darba samaksas ziņā, kas pārklājas ar citiem aizsardzībā iekļautajiem diskriminācijas iemesliem. Dalībvalstīm nevajadzētu iepriekš noteikt šādas kompensācijas maksimālo apmēru. |
| --- | --- |

(50)

Kompensācijai būtu saskaņā ar Tiesas praksi pilnībā jāatlīdzina zaudējumi un kaitējums, ko izraisījusi diskriminācija (15) dzimuma dēļ darba samaksas jomā. Tai būtu jāietver neizmaksātās darba algas un ar to saistīto piemaksu vai maksājumu natūrā atgūšana pilnā apmērā, kā arī kompensācija par zaudētajām iespējām, piemēram, piekļuve konkrētām priekšrocībām atkarībā no darba samaksas līmeņa, un morālo kaitējumu, piemēram, morālas ciešanas sakarā ar veiktā darba pārāk zemu novērtējumu. Attiecīgā gadījumā kompensācijā var ņemt vērā kaitējumu, ko radījusi diskriminācija dzimuma dēļ darba samaksas ziņā, kas pārklājas ar citiem aizsardzībā iekļautajiem diskriminācijas iemesliem. Dalībvalstīm nevajadzētu iepriekš noteikt šādas kompensācijas maksimālo apmēru.

| (51) | Papildus kompensācijai būtu jānodrošina citi tiesiskās aizsardzības līdzekļi. Piemēram, kompetentajām iestādēm vai valstu tiesām vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai darba devējs veic strukturālus vai organizatoriskus pasākumus ar mērķi pildīt savus pienākumus attiecībā uz vienādu darba samaksu. Šādi pasākumi var ietvert, piemēram, pienākumu pārskatīt darba samaksas noteikšanas mehānismu, balstoties uz dzimumneitrālu novērtējumu un klasifikāciju; pienākumu izstrādāt rīcības plānu atklāto neatbilstību novēršanai un jebkādu nepamatotu darba samaksas atšķirību mazināšanai; pienākumu sniegt informāciju un vairot darba ņēmēju izpratni par viņu tiesībām uz vienādu darba samaksu; un pienākumu izstrādāt obligātu apmācību cilvēkresursu personālam par vienādu darba samaksu un dzimumneitrālu profesiju novērtēšanu un klasifikāciju. |
| --- | --- |

(51)

Papildus kompensācijai būtu jānodrošina citi tiesiskās aizsardzības līdzekļi. Piemēram, kompetentajām iestādēm vai valstu tiesām vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai darba devējs veic strukturālus vai organizatoriskus pasākumus ar mērķi pildīt savus pienākumus attiecībā uz vienādu darba samaksu. Šādi pasākumi var ietvert, piemēram, pienākumu pārskatīt darba samaksas noteikšanas mehānismu, balstoties uz dzimumneitrālu novērtējumu un klasifikāciju; pienākumu izstrādāt rīcības plānu atklāto neatbilstību novēršanai un jebkādu nepamatotu darba samaksas atšķirību mazināšanai; pienākumu sniegt informāciju un vairot darba ņēmēju izpratni par viņu tiesībām uz vienādu darba samaksu; un pienākumu izstrādāt obligātu apmācību cilvēkresursu personālam par vienādu darba samaksu un dzimumneitrālu profesiju novērtēšanu un klasifikāciju.

| (52) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru (16), Direktīvā 2006/54/EK ir paredzēti noteikumi, kas nodrošina, ka prima facie diskriminācijas gadījumā pierādīšanas pienākums pāriet pie atbildētāja. Tomēr cietušajiem un tiesām ne vienmēr ir viegli saprast, kā izdarīt kaut vai tikai šo pieņēmumu. Lietā C-109/88 Tiesa konstatēja: ja darba samaksas sistēmai pilnībā trūkst pārredzamības, pierādīšanas pienākumam būtu jāpāriet pie atbildētāja neatkarīgi no tā, vai darba ņēmējs apgalvo, ka noticis prima facie diskriminācijas gadījums darba samaksas ziņā. Attiecīgi pierādīšanas pienākumam būtu jāpāriet pie atbildētāja, ja darba devējs nepilda šajā direktīvā noteiktos darba samaksas pārredzamības pienākumus, piemēram, attiecīgā gadījumā atsakoties sniegt darba ņēmēju pieprasīto informāciju vai neziņojot par vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību, izņemot gadījumus, kad darba devējs pierāda, ka šāds pārkāpums ir acīmredzami netīšs un nenozīmīgs. |
| --- | --- |

(52)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru (16), Direktīvā 2006/54/EK ir paredzēti noteikumi, kas nodrošina, ka prima facie diskriminācijas gadījumā pierādīšanas pienākums pāriet pie atbildētāja. Tomēr cietušajiem un tiesām ne vienmēr ir viegli saprast, kā izdarīt kaut vai tikai šo pieņēmumu. Lietā C-109/88 Tiesa konstatēja: ja darba samaksas sistēmai pilnībā trūkst pārredzamības, pierādīšanas pienākumam būtu jāpāriet pie atbildētāja neatkarīgi no tā, vai darba ņēmējs apgalvo, ka noticis prima facie diskriminācijas gadījums darba samaksas ziņā. Attiecīgi pierādīšanas pienākumam būtu jāpāriet pie atbildētāja, ja darba devējs nepilda šajā direktīvā noteiktos darba samaksas pārredzamības pienākumus, piemēram, attiecīgā gadījumā atsakoties sniegt darba ņēmēju pieprasīto informāciju vai neziņojot par vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību, izņemot gadījumus, kad darba devējs pierāda, ka šāds pārkāpums ir acīmredzami netīšs un nenozīmīgs.

| (53) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru valstu noteikumiem par noilguma termiņiem attiecībā uz tādu prasību celšanu, kas attiecas uz iespējamiem šajā direktīvā paredzēto tiesību pārkāpumiem, vajadzētu būt tādiem, kas nepadara praktiski neiespējamu vai pārmērīgi neapgrūtina minēto tiesību izmantošanu. Noilguma termiņi rada specifiskus šķēršļus personām, kas darba samaksas jomā tikušas diskriminētas dzimuma dēļ. Šajā nolūkā būtu jānosaka kopēji minimālie standarti. Minētajiem standartiem būtu jānosaka, kad sākas noilguma termiņš, kāds ir tā ilgums un kādos apstākļos tas tiek apturēts vai pārtraukts un ka noilguma termiņš prasības iesniegšanai ir vismaz trīs gadi. Noilguma termiņus nevajadzētu sākt skaitīt pirms prasītājs ir uzzinājis par pārkāpumu vai var pamatoti sagaidīt, ka tas ir uzzinājis par pārkāpumu. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai nolemt, ka noilguma termiņš nesākas, kamēr pārkāpums vēl norisinās vai pirms darba līguma vai darba attiecību izbeigšanas. |
| --- | --- |

(53)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru valstu noteikumiem par noilguma termiņiem attiecībā uz tādu prasību celšanu, kas attiecas uz iespējamiem šajā direktīvā paredzēto tiesību pārkāpumiem, vajadzētu būt tādiem, kas nepadara praktiski neiespējamu vai pārmērīgi neapgrūtina minēto tiesību izmantošanu. Noilguma termiņi rada specifiskus šķēršļus personām, kas darba samaksas jomā tikušas diskriminētas dzimuma dēļ. Šajā nolūkā būtu jānosaka kopēji minimālie standarti. Minētajiem standartiem būtu jānosaka, kad sākas noilguma termiņš, kāds ir tā ilgums un kādos apstākļos tas tiek apturēts vai pārtraukts un ka noilguma termiņš prasības iesniegšanai ir vismaz trīs gadi. Noilguma termiņus nevajadzētu sākt skaitīt pirms prasītājs ir uzzinājis par pārkāpumu vai var pamatoti sagaidīt, ka tas ir uzzinājis par pārkāpumu. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai nolemt, ka noilguma termiņš nesākas, kamēr pārkāpums vēl norisinās vai pirms darba līguma vai darba attiecību izbeigšanas.

| (54) | Tiesvedības izmaksas būtiski attur personas, kas dzimuma dēļ cietušas no diskriminācijas darba samaksas ziņā, celt prasības par viņu tiesību uz vienādu darba samaksu iespējamiem pārkāpumiem, kā rezultātā darba ņēmēji netiek pietiekami aizsargāti un tiesības uz vienādu darba samaksu netiek pietiekami īstenotas. Lai novērstu minēto būtisko procesuālo šķērsli, kas attur no vēršanās tiesā, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka valstu tiesas var novērtēt, vai prasītājam, kuram spriedums ir nelabvēlīgs, ir bijis pamatots iemesls celt prasību tiesā un, ja ir, vai nebūtu lietderīgi no prasītāja neprasīt segt tiesvedības izmaksas. Tas jo īpaši būtu jāpiemēro, ja atbildētājs, kuram spriedums ir bijis labvēlīgs, nav izpildījis šajā direktīvā noteiktos darba samaksas pārredzamības pienākumus. |
| --- | --- |

(54)

Tiesvedības izmaksas būtiski attur personas, kas dzimuma dēļ cietušas no diskriminācijas darba samaksas ziņā, celt prasības par viņu tiesību uz vienādu darba samaksu iespējamiem pārkāpumiem, kā rezultātā darba ņēmēji netiek pietiekami aizsargāti un tiesības uz vienādu darba samaksu netiek pietiekami īstenotas. Lai novērstu minēto būtisko procesuālo šķērsli, kas attur no vēršanās tiesā, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka valstu tiesas var novērtēt, vai prasītājam, kuram spriedums ir nelabvēlīgs, ir bijis pamatots iemesls celt prasību tiesā un, ja ir, vai nebūtu lietderīgi no prasītāja neprasīt segt tiesvedības izmaksas. Tas jo īpaši būtu jāpiemēro, ja atbildētājs, kuram spriedums ir bijis labvēlīgs, nav izpildījis šajā direktīvā noteiktos darba samaksas pārredzamības pienākumus.

| (55) | Dalībvalstīm būtu jānosaka iedarbīgi, samērīgi un atturoši sodi gadījumos, kad pārkāpti valstu noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, vai valstu noteikumi, kas jau pastāv šīs direktīvas spēkā stāšanās datumā un ir saistīti ar tiesībām uz vienādu darba samaksu. Šādiem sodiem būtu jāietver naudas sodi, kuru pamatā varētu būt darba devēja bruto gada apgrozījums vai darba devēja algu kopsumma. Būtu jāņem vērā jebkuri citi vainu pastiprinoši vai mīkstinoši apstākļi, kas var attiekties uz lietas apstākļiem, piemēram, ja darba samaksas diskrimināciju dzimuma dēļ papildina citi aizsardzībā iekļautie diskriminācijas iemesli. Dalībvalstu ziņā ir noteikt tiesību un pienākumu pārkāpumus, kas saistīti ar vienādu darba samaksu par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu un par kuriem naudas sodi ir vispiemērotākais sods. |
| --- | --- |

(55)

Dalībvalstīm būtu jānosaka iedarbīgi, samērīgi un atturoši sodi gadījumos, kad pārkāpti valstu noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, vai valstu noteikumi, kas jau pastāv šīs direktīvas spēkā stāšanās datumā un ir saistīti ar tiesībām uz vienādu darba samaksu. Šādiem sodiem būtu jāietver naudas sodi, kuru pamatā varētu būt darba devēja bruto gada apgrozījums vai darba devēja algu kopsumma. Būtu jāņem vērā jebkuri citi vainu pastiprinoši vai mīkstinoši apstākļi, kas var attiekties uz lietas apstākļiem, piemēram, ja darba samaksas diskrimināciju dzimuma dēļ papildina citi aizsardzībā iekļautie diskriminācijas iemesli. Dalībvalstu ziņā ir noteikt tiesību un pienākumu pārkāpumus, kas saistīti ar vienādu darba samaksu par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu un par kuriem naudas sodi ir vispiemērotākais sods.

| (56) | Dalībvalstīm būtu jāparedz īpaši sodi gadījumos, kad atkārtoti pārkāptas jebkādas tiesības vai pienākumi, kas saistīti ar vienādu darba samaksu vīriešiem un sievietēm par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu, lai atspoguļotu pārkāpuma smagumu un atturētu no šādu pārkāpumu veikšanas nākotnē. Šādi sodi varētu ietvert dažāda veida finansiālus atturošus pasākumus, piemēram, publiskā sektora piešķirtu priekšrocību atcelšanu vai izslēgšanu uz noteiktu laiku no turpmākas finansiālu stimulu saņemšanas vai publiskā iepirkuma procedūrām. |
| --- | --- |

(56)

Dalībvalstīm būtu jāparedz īpaši sodi gadījumos, kad atkārtoti pārkāptas jebkādas tiesības vai pienākumi, kas saistīti ar vienādu darba samaksu vīriešiem un sievietēm par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu, lai atspoguļotu pārkāpuma smagumu un atturētu no šādu pārkāpumu veikšanas nākotnē. Šādi sodi varētu ietvert dažāda veida finansiālus atturošus pasākumus, piemēram, publiskā sektora piešķirtu priekšrocību atcelšanu vai izslēgšanu uz noteiktu laiku no turpmākas finansiālu stimulu saņemšanas vai publiskā iepirkuma procedūrām.

| (57) | Darba devēju pienākumi, kas izriet no šīs direktīvas, ir daļa no piemērojamajiem pienākumiem vides, sociālo un darba tiesību jomā, kuru ievērošana dalībvalstīm ir jānodrošina saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2014/23/ES (17), 2014/24/ES (18) un 2014/25/ES (19) attiecībā uz dalību publiskā iepirkuma procedūrās. Lai minētie darba devēju pienākumi, ciktāl tie skar tiesības uz vienādu darba samaksu, tiktu ievēroti, dalībvalstīm jo īpaši būtu jānodrošina, ka ekonomikas dalībniekiem publiskā iepirkuma līguma vai koncesijas izpildes laikā ir tādi darba samaksas noteikšanas mehānismi, kuru dēļ nevienā no vienādu vai vienādi vērtīgu darbu darošo darba ņēmēju kategorijām nerodas tāda nodarbināto sieviešu un vīriešu darba samaksas atšķirība darba samaksas atšķirība, ko nevar pamatot, balstoties uz dzimumneitrāliem kritērijiem. Turklāt dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja noteikt, ka līgumslēdzējām iestādēm ir jāievieš atbilstoši sodi un līguma izbeigšanas nosacījumi, kas nodrošina vienādas darba samaksas principa ievērošanu publiskā iepirkuma līgumu un koncesiju izpildē. Vērtējot, vai pretendentam, kurš iesniedzis saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu, ir piemērojami kādi izslēgšanas iemesli, vai pieņemot lēmumu nepiešķirt līguma slēgšanas tiesības šim pretendentam, līgumslēdzējām iestādēm arī būtu jāvar ņemt vērā, ka piedāvājuma iesniedzējs vai kāds no tā apakšuzņēmējiem neievēro vienādas darba samaksas principu. |
| --- | --- |

(57)

Darba devēju pienākumi, kas izriet no šīs direktīvas, ir daļa no piemērojamajiem pienākumiem vides, sociālo un darba tiesību jomā, kuru ievērošana dalībvalstīm ir jānodrošina saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2014/23/ES (17), 2014/24/ES (18) un 2014/25/ES (19) attiecībā uz dalību publiskā iepirkuma procedūrās. Lai minētie darba devēju pienākumi, ciktāl tie skar tiesības uz vienādu darba samaksu, tiktu ievēroti, dalībvalstīm jo īpaši būtu jānodrošina, ka ekonomikas dalībniekiem publiskā iepirkuma līguma vai koncesijas izpildes laikā ir tādi darba samaksas noteikšanas mehānismi, kuru dēļ nevienā no vienādu vai vienādi vērtīgu darbu darošo darba ņēmēju kategorijām nerodas tāda nodarbināto sieviešu un vīriešu darba samaksas atšķirība darba samaksas atšķirība, ko nevar pamatot, balstoties uz dzimumneitrāliem kritērijiem. Turklāt dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja noteikt, ka līgumslēdzējām iestādēm ir jāievieš atbilstoši sodi un līguma izbeigšanas nosacījumi, kas nodrošina vienādas darba samaksas principa ievērošanu publiskā iepirkuma līgumu un koncesiju izpildē. Vērtējot, vai pretendentam, kurš iesniedzis saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu, ir piemērojami kādi izslēgšanas iemesli, vai pieņemot lēmumu nepiešķirt līguma slēgšanas tiesības šim pretendentam, līgumslēdzējām iestādēm arī būtu jāvar ņemt vērā, ka piedāvājuma iesniedzējs vai kāds no tā apakšuzņēmējiem neievēro vienādas darba samaksas principu.

| (58) | Lai efektīvi īstenotu tiesības uz vienādu darba samaksu, ir nepieciešama atbilstīga administratīvā un tiesiskā aizsardzība pret jebkādu nelabvēlīgu attieksmi, ko varētu izraisīt darba ņēmēju mēģinājumi izmantot šīs tiesības, jebkāda sūdzība darba devējam vai jebkāda administratīva procedūra vai tiesvedība, kuras mērķis ir panākt šo tiesību ievērošanu. Saskaņā ar Tiesas judikatūru (20) to darba ņēmēju kategorija, kam ir tiesības uz aizsardzību, būtu jāinterpretē plaši un tajā būtu jāietilpst visiem darba ņēmējiem, kuri var tikt pakļauti netaisnībai, ko pieļāvis darba devējs, atbildot uz sūdzību, kura iesniegta saistībā ar diskrimināciju dzimuma dēļ. Aizsardzība nav attiecināta tikai uz darba ņēmējiem, kas iesnieguši sūdzību, vai to pārstāvjiem, nedz tiem, kas ir ievērojuši tādas noteiktas formālās prasības, no kurām ir atkarīga konkrēta statusa kā, piemēram, liecinieka atzīšana. |
| --- | --- |

(58)

Lai efektīvi īstenotu tiesības uz vienādu darba samaksu, ir nepieciešama atbilstīga administratīvā un tiesiskā aizsardzība pret jebkādu nelabvēlīgu attieksmi, ko varētu izraisīt darba ņēmēju mēģinājumi izmantot šīs tiesības, jebkāda sūdzība darba devējam vai jebkāda administratīva procedūra vai tiesvedība, kuras mērķis ir panākt šo tiesību ievērošanu. Saskaņā ar Tiesas judikatūru (20) to darba ņēmēju kategorija, kam ir tiesības uz aizsardzību, būtu jāinterpretē plaši un tajā būtu jāietilpst visiem darba ņēmējiem, kuri var tikt pakļauti netaisnībai, ko pieļāvis darba devējs, atbildot uz sūdzību, kura iesniegta saistībā ar diskrimināciju dzimuma dēļ. Aizsardzība nav attiecināta tikai uz darba ņēmējiem, kas iesnieguši sūdzību, vai to pārstāvjiem, nedz tiem, kas ir ievērojuši tādas noteiktas formālās prasības, no kurām ir atkarīga konkrēta statusa kā, piemēram, liecinieka atzīšana.

| (59) | Lai uzlabotu vienādas darba samaksas principa īstenošanu, šai direktīvai būtu jāpastiprina pastāvošie izpildes rīki un procedūras attiecībā uz šajā direktīvā noteiktajām tiesībām un pienākumiem un Direktīvā 2006/54/EK izklāstītajiem noteikumiem par vienādu darba samaksu. |
| --- | --- |

(59)

Lai uzlabotu vienādas darba samaksas principa īstenošanu, šai direktīvai būtu jāpastiprina pastāvošie izpildes rīki un procedūras attiecībā uz šajā direktīvā noteiktajām tiesībām un pienākumiem un Direktīvā 2006/54/EK izklāstītajiem noteikumiem par vienādu darba samaksu.

| (60) | Šī direktīva nosaka minimālās prasības, tādējādi ievērojot dalībvalstu prerogatīvu ieviest un uzturēt darba ņēmējiem labvēlīgākus noteikumus. Ja vien šī direktīva neievieš darba ņēmējiem labvēlīgākus noteikumus, tiesībām, kas iegūtas saskaņā ar līdzšinējo tiesisko regulējumu, arī turpmāk būtu jāpaliek spēkā. Šīs direktīvas īstenošanu nevar izmantot, lai samazinātu līdzšinējās tiesības, kas šajā jomā noteiktas spēkā esošajos Savienības vai valstu tiesību aktos, un uz tās pamata arī nevar samazināt darba ņēmēju tiesības attiecībā uz vienādas darba samaksas principu. |
| --- | --- |

(60)

Šī direktīva nosaka minimālās prasības, tādējādi ievērojot dalībvalstu prerogatīvu ieviest un uzturēt darba ņēmējiem labvēlīgākus noteikumus. Ja vien šī direktīva neievieš darba ņēmējiem labvēlīgākus noteikumus, tiesībām, kas iegūtas saskaņā ar līdzšinējo tiesisko regulējumu, arī turpmāk būtu jāpaliek spēkā. Šīs direktīvas īstenošanu nevar izmantot, lai samazinātu līdzšinējās tiesības, kas šajā jomā noteiktas spēkā esošajos Savienības vai valstu tiesību aktos, un uz tās pamata arī nevar samazināt darba ņēmēju tiesības attiecībā uz vienādas darba samaksas principu.

| (61) | Lai nodrošinātu, ka tiek pienācīgi uzraudzīts, kā tiek īstenotas tiesības uz vienādu darba samaksu, dalībvalstīm būtu jāizveido vai jāizraugās īpaša uzraudzības struktūra. Minētajai struktūrai, kuru vajadzētu būt iespējai izveidot kā daļu no jau pastāvošas struktūras, kurai ir līdzīgi mērķi, vajadzētu būt īpašiem uzdevumiem attiecībā uz šajā direktīvā paredzēto darba samaksas pārredzamības pasākumu īstenošanu un būtu jāvāc noteikti dati, lai uzraudzītu nevienlīdzību darba samaksas jomā un darba samaksas pārredzamības pasākumu ietekmi. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izraudzīties vairāk nekā vienu struktūru, ar noteikumu, ka šajā direktīvā izklāstītās uzraudzības un analīzes funkcijas nodrošina centrālā iestāde. |
| --- | --- |

(61)

Lai nodrošinātu, ka tiek pienācīgi uzraudzīts, kā tiek īstenotas tiesības uz vienādu darba samaksu, dalībvalstīm būtu jāizveido vai jāizraugās īpaša uzraudzības struktūra. Minētajai struktūrai, kuru vajadzētu būt iespējai izveidot kā daļu no jau pastāvošas struktūras, kurai ir līdzīgi mērķi, vajadzētu būt īpašiem uzdevumiem attiecībā uz šajā direktīvā paredzēto darba samaksas pārredzamības pasākumu īstenošanu un būtu jāvāc noteikti dati, lai uzraudzītu nevienlīdzību darba samaksas jomā un darba samaksas pārredzamības pasākumu ietekmi. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izraudzīties vairāk nekā vienu struktūru, ar noteikumu, ka šajā direktīvā izklāstītās uzraudzības un analīzes funkcijas nodrošina centrālā iestāde.

| (62) | Lai varētu analizēt un uzraudzīt vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības izmaiņas Savienības līmenī, ir būtiski nepieciešams apkopot statistiku par darba algu, sadalot to pēc dzimuma, un sniegt Komisijai (Eurostat) precīzus un pilnīgus statistikas datus. Padomes Regulā (EK) Nr. 530/1999 (21) ir prasība dalībvalstīm ar četru gadu intervālu sagatavot strukturālo izpeļņas statistiku mikrolīmenī, kura nodrošina saskaņotus datus vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības aprēķināšanai. Ikgadēji augstas kvalitātes statistikas dati varētu palielināt pārredzamību un uzlabot vīriešu un sieviešu nevienlīdzības uzraudzību darba samaksas jomā un vairot informētību par šo nevienlīdzību. Šādu datu pieejamība un iespēja tos salīdzināt ir būtiska, novērtējot situācijas attīstību gan valstu līmenī, gan visā Savienības teritorijā. Attiecīgie statistikas dati, kas nosūtīti Komisijai (Eurostat), būtu jāvāc statistikas mērķiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 (22) nozīmē. |
| --- | --- |

(62)

Lai varētu analizēt un uzraudzīt vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības izmaiņas Savienības līmenī, ir būtiski nepieciešams apkopot statistiku par darba algu, sadalot to pēc dzimuma, un sniegt Komisijai (Eurostat) precīzus un pilnīgus statistikas datus. Padomes Regulā (EK) Nr. 530/1999 (21) ir prasība dalībvalstīm ar četru gadu intervālu sagatavot strukturālo izpeļņas statistiku mikrolīmenī, kura nodrošina saskaņotus datus vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības aprēķināšanai. Ikgadēji augstas kvalitātes statistikas dati varētu palielināt pārredzamību un uzlabot vīriešu un sieviešu nevienlīdzības uzraudzību darba samaksas jomā un vairot informētību par šo nevienlīdzību. Šādu datu pieejamība un iespēja tos salīdzināt ir būtiska, novērtējot situācijas attīstību gan valstu līmenī, gan visā Savienības teritorijā. Attiecīgie statistikas dati, kas nosūtīti Komisijai (Eurostat), būtu jāvāc statistikas mērķiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 (22) nozīmē.

| (63) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, proti, labāk un iedarbīgāk piemērot vienādas darba samaksas principu, nosakot kopējas minimālās prasības, kuras būtu jāpiemēro visiem uzņēmumiem un organizācijām Savienībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet minētos mērķus to vēriena un seku dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā, kas aprobežojas ar minimālo standartu noteikšanu, paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(63)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, proti, labāk un iedarbīgāk piemērot vienādas darba samaksas principu, nosakot kopējas minimālās prasības, kuras būtu jāpiemēro visiem uzņēmumiem un organizācijām Savienībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet minētos mērķus to vēriena un seku dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā, kas aprobežojas ar minimālo standartu noteikšanu, paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (64) | Sociālajiem partneriem ir svarīga loma darba samaksas pārredzamības pasākumu īstenošanas kārtības izstrādē dalībvalstīs, jo īpaši tajās, kurās darba koplīgumiem ir plašs aptvērums. Tāpēc dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai uzticēt sociālajiem partneriem visas šīs direktīvas vai tās daļas īstenošanu – ar noteikumu, ka dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pastāvīgi nodrošinātu šajā direktīvā paredzēto rezultātu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(64)

Sociālajiem partneriem ir svarīga loma darba samaksas pārredzamības pasākumu īstenošanas kārtības izstrādē dalībvalstīs, jo īpaši tajās, kurās darba koplīgumiem ir plašs aptvērums. Tāpēc dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai uzticēt sociālajiem partneriem visas šīs direktīvas vai tās daļas īstenošanu – ar noteikumu, ka dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pastāvīgi nodrošinātu šajā direktīvā paredzēto rezultātu sasniegšanu.

| (65) | Šīs direktīvas īstenošanā dalībvalstīm būtu jāizvairās administratīvus, finansiālus vai juridiskus ierobežojumus noteikt tādā veidā, kas kavētu mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu izveidi un attīstību. Tāpēc dalībvalstīm būtu jānovērtē savu transponēšanas pasākumu ietekmi uz mikrouzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem, lai nodrošinātu, ka ietekme uz minētajiem uzņēmumiem nav nesamērīga, īpašu uzmanību veltot mikrouzņēmumiem, un lai izvairītos no administratīva sloga, un publicēt šādu novērtējumu rezultātus. |
| --- | --- |

(65)

Šīs direktīvas īstenošanā dalībvalstīm būtu jāizvairās administratīvus, finansiālus vai juridiskus ierobežojumus noteikt tādā veidā, kas kavētu mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu izveidi un attīstību. Tāpēc dalībvalstīm būtu jānovērtē savu transponēšanas pasākumu ietekmi uz mikrouzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem, lai nodrošinātu, ka ietekme uz minētajiem uzņēmumiem nav nesamērīga, īpašu uzmanību veltot mikrouzņēmumiem, un lai izvairītos no administratīva sloga, un publicēt šādu novērtējumu rezultātus.

| (66) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (23) 42. pantu notika apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, un viņa atzinums sniegts 2021. gada 27. aprīlī, |
| --- | --- |

(66)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (23) 42. pantu notika apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, un viņa atzinums sniegts 2021. gada 27. aprīlī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Šajā direktīvā ir izklāstītas minimālās prasības LESD 157. pantā paredzētā principa, ka vīrieši un sievietes par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu saņem vienādu darba samaksu (“vienādas darba samaksas princips”), piemērošanas nostiprināšanai un Direktīvas 2006/54/EK 4. pantā noteiktā diskriminācijas aizlieguma nostiprināšanai, jo īpaši ar darba samaksas pārredzamības un pastiprinātu izpildes mehānismu palīdzību.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo direktīvu piemēro publiskā un privātā sektora darba devējiem.

2.   Šo direktīvu piemēro visiem darba ņēmējiem, kuriem ir tāds darba līgums vai darba attiecības, kā noteikts katrā valstī spēkā esošajos tiesību aktos, koplīgumos un/vai praksē, ņemot vērā Tiesas judikatūru.

3.   Šīs direktīvas 5. panta vajadzībām šo direktīvu piemēro amata pretendentiem.

3. pants

Definīcijas

1.   Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “darba samaksa” ir parasta pamatalga vai minimālā alga, kā arī jebkāda cita atlīdzība naudā vai natūrā, ko darba ņēmējs tieši vai netieši (“papildu vai mainīgie komponenti”) saņem no viņa vai viņas darba devēja attiecībā uz savu darbu; |
| --- | --- |

a)

“darba samaksa” ir parasta pamatalga vai minimālā alga, kā arī jebkāda cita atlīdzība naudā vai natūrā, ko darba ņēmējs tieši vai netieši (“papildu vai mainīgie komponenti”) saņem no viņa vai viņas darba devēja attiecībā uz savu darbu;

| b) | “darba samaksas līmenis” ir ikgadējā bruto darba samaksa un attiecīgā bruto darba samaksa stundā; |
| --- | --- |

b)

“darba samaksas līmenis” ir ikgadējā bruto darba samaksa un attiecīgā bruto darba samaksa stundā;

| c) | “vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība” ir atšķirība, kura nodarbināto sieviešu un vīriešu vidējā darba samaksas līmenī pastāv pie kāda darba devēja un kura ir izteikta kā nodarbināto vīriešu vidējās darba samaksas līmeņa procentuālā daļa; |
| --- | --- |

c)

“vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība” ir atšķirība, kura nodarbināto sieviešu un vīriešu vidējā darba samaksas līmenī pastāv pie kāda darba devēja un kura ir izteikta kā nodarbināto vīriešu vidējās darba samaksas līmeņa procentuālā daļa;

| d) | “darba samaksas mediāna” ir tāds darba samaksas līmenis, no kura raugoties, puse no kāda darba devēja darba ņēmējiem nopelna vairāk un puse nopelna mazāk; |
| --- | --- |

d)

“darba samaksas mediāna” ir tāds darba samaksas līmenis, no kura raugoties, puse no kāda darba devēja darba ņēmējiem nopelna vairāk un puse nopelna mazāk;

| e) | “vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības mediāna” ir atšķirība, kāda starp nodarbināto sieviešu darba samaksas mediānu un nodarbināto vīriešu darba samaksas mediānu pastāv pie kāda darba devēja un kura ir izteikta kā procentuālā daļa no nodarbināto vīriešu darba samaksas mediānas; |
| --- | --- |

e)

“vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības mediāna” ir atšķirība, kāda starp nodarbināto sieviešu darba samaksas mediānu un nodarbināto vīriešu darba samaksas mediānu pastāv pie kāda darba devēja un kura ir izteikta kā procentuālā daļa no nodarbināto vīriešu darba samaksas mediānas;

| f) | “darba samaksas kvartile” ir katra no četrām vienādām darba ņēmēju grupām, kurās tie sadalīti pēc to darba samaksas līmeņa, sākot no zemākā līdz augstākajam; |
| --- | --- |

f)

“darba samaksas kvartile” ir katra no četrām vienādām darba ņēmēju grupām, kurās tie sadalīti pēc to darba samaksas līmeņa, sākot no zemākā līdz augstākajam;

| g) | “vienādi vērtīgs darbs” ir darbs, kas par vienādi vērtīgu ir atzīts saskaņā ar nediskriminējošiem un objektīviem dzimumneitrāliem kritērijiem, kuri minēti 4. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

g)

“vienādi vērtīgs darbs” ir darbs, kas par vienādi vērtīgu ir atzīts saskaņā ar nediskriminējošiem un objektīviem dzimumneitrāliem kritērijiem, kuri minēti 4. panta 4. punktā;

| h) | “darba ņēmēju kategorija” ir darba ņēmēji, kas veic vienu un to pašu vai vienādi vērtīgu darbu un ko viņu darba devējs, attiecīgā gadījumā sadarbojoties ar darba ņēmēju pārstāvjiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi, ir sagrupējis nepatvaļīgā veidā, pamatojoties uz nediskriminējošiem un objektīviem dzimumneitrāliem kritērijiem, kas minēti 4. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

h)

“darba ņēmēju kategorija” ir darba ņēmēji, kas veic vienu un to pašu vai vienādi vērtīgu darbu un ko viņu darba devējs, attiecīgā gadījumā sadarbojoties ar darba ņēmēju pārstāvjiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi, ir sagrupējis nepatvaļīgā veidā, pamatojoties uz nediskriminējošiem un objektīviem dzimumneitrāliem kritērijiem, kas minēti 4. panta 4. punktā;

| i) | “tieša diskriminācija” ir situācija, kad pret kādu personu izrādītā attieksme tās dzimuma dēļ ir mazāk labvēlīga, nekā tā līdzīgā situācijā tiek, tika vai būtu tikusi izrādīta pret kādu citu personu; |
| --- | --- |

i)

“tieša diskriminācija” ir situācija, kad pret kādu personu izrādītā attieksme tās dzimuma dēļ ir mazāk labvēlīga, nekā tā līdzīgā situācijā tiek, tika vai būtu tikusi izrādīta pret kādu citu personu;

| j) | “netieša diskriminācija” ir situācija, kad šķietami neitrāls noteikums, kritērijs vai prakse nostāda viena dzimuma personas īpaši nelabvēlīgā situācijā salīdzinājumā ar otra dzimuma personām, ja vien minētais noteikums, kritērijs vai prakse nav objektīvi attaisnojams, pamatojoties uz tiesisku mērķi, un ja vien šāda mērķa sasniegšanai izmantotais līdzeklis nav piemērots un vajadzīgs; |
| --- | --- |

j)

“netieša diskriminācija” ir situācija, kad šķietami neitrāls noteikums, kritērijs vai prakse nostāda viena dzimuma personas īpaši nelabvēlīgā situācijā salīdzinājumā ar otra dzimuma personām, ja vien minētais noteikums, kritērijs vai prakse nav objektīvi attaisnojams, pamatojoties uz tiesisku mērķi, un ja vien šāda mērķa sasniegšanai izmantotais līdzeklis nav piemērots un vajadzīgs;

| k) | “darba inspekcija” ir iestāde vai iestādes, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi ir atbildīga(-as) par kontroles un inspekcijas funkcijām darba tirgū, ievērojot, ka gadījumos, kad to paredz valstu tiesību akti, minētās funkcijas var īstenot sociālie partneri; |
| --- | --- |

k)

“darba inspekcija” ir iestāde vai iestādes, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi ir atbildīga(-as) par kontroles un inspekcijas funkcijām darba tirgū, ievērojot, ka gadījumos, kad to paredz valstu tiesību akti, minētās funkcijas var īstenot sociālie partneri;

| l) | “līdztiesības iestāde” ir iestāde vai iestādes, kas izraudzītas saskaņā ar Direktīvas 2006/54/EK 20. pantu; |
| --- | --- |

l)

“līdztiesības iestāde” ir iestāde vai iestādes, kas izraudzītas saskaņā ar Direktīvas 2006/54/EK 20. pantu;

| m) | “darba ņēmēju pārstāvji” ir darba ņēmēju pārstāvji saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi. |
| --- | --- |

m)

“darba ņēmēju pārstāvji” ir darba ņēmēju pārstāvji saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi.

2.   Šīs direktīvas nolūkos diskriminācija ir:

| a) | uzmākšanās un seksuāla uzmākšanās Direktīvas 2006/54/EK 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, kā arī jebkāda mazāk labvēlīga attieksme, kas pamatota ar personas atteikšanos no šādas rīcības vai pakļaušanos tai, ja šāda uzmākšanās vai attieksme ir saistīta ar šajā direktīvā noteikto tiesību izmantošanu vai izriet no tās; |
| --- | --- |

a)

uzmākšanās un seksuāla uzmākšanās Direktīvas 2006/54/EK 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, kā arī jebkāda mazāk labvēlīga attieksme, kas pamatota ar personas atteikšanos no šādas rīcības vai pakļaušanos tai, ja šāda uzmākšanās vai attieksme ir saistīta ar šajā direktīvā noteikto tiesību izmantošanu vai izriet no tās;

| b) | jebkāds norādījums diskriminēt personas dzimuma dēļ; |
| --- | --- |

b)

jebkāds norādījums diskriminēt personas dzimuma dēļ;

| c) | jebkāda mazāk labvēlīga attieksme, kas saistīta ar grūtniecību vai grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu Padomes Direktīvas 92/85/EEK (24) nozīmē; |
| --- | --- |

c)

jebkāda mazāk labvēlīga attieksme, kas saistīta ar grūtniecību vai grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu Padomes Direktīvas 92/85/EEK (24) nozīmē;

| d) | jebkāda mazāk labvēlīga attieksme Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/1158 (25) izpratnē dzimuma dēļ, tostarp attiecībā uz paternitātes atvaļinājumu, vecāku atvaļinājumu un aprūpētāja atvaļinājumu; |
| --- | --- |

d)

jebkāda mazāk labvēlīga attieksme Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/1158 (25) izpratnē dzimuma dēļ, tostarp attiecībā uz paternitātes atvaļinājumu, vecāku atvaļinājumu un aprūpētāja atvaļinājumu;

| e) | vairākpamatu diskriminācija, kas ir diskriminācija, kuras pamatā ir dzimuma un kāda cita diskriminācijas iemesla vai citu diskriminācijas iemeslu kombinācija, pret kuriem aizsargā Direktīva 2000/43/EK vai 2000/78/EK. |
| --- | --- |

e)

vairākpamatu diskriminācija, kas ir diskriminācija, kuras pamatā ir dzimuma un kāda cita diskriminācijas iemesla vai citu diskriminācijas iemeslu kombinācija, pret kuriem aizsargā Direktīva 2000/43/EK vai 2000/78/EK.

3.   No šā panta 2. punkta e) apakšpunkta neizriet nekādi papildu pienākumi darba devējiem vākt datus, kas šajā direktīvā minēti saistībā ar citiem aizsardzībā iekļautajiem diskriminācijas iemesliem, izņemot dzimumu.

4. pants

Vienāds darbs un vienādi vērtīgs darbs

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka darba devējiem ir tādas darba samaksas struktūras, kas nodrošina vienādu darba samaksu par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu.

2.   Dalībvalstis, apspriežoties ar līdztiesības iestādēm, veic vajadzīgos pasākumus, ar kuriem nodrošina, lai tiktu darīti pieejami analītiski instrumenti vai metodes, kas sniedz atbalstu un norādes darba vērtības novērtēšanā un salīdzināšanā saskaņā ar šajā pantā noteiktajiem kritērijiem, un lai tiem varētu viegli piekļūt. Minētie instrumenti vai metodes ļauj darba devējiem un/vai sociālajiem partneriem viegli izveidot un izmantot dzimumneitrālas profesiju novērtēšanas un klasifikācijas sistēmas, kas darba samaksā nepieļauj nekādu diskrimināciju dzimuma dēļ.

3.   Attiecīgā gadījumā Komisija, apspriežoties ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu (EIGE), var atjaunināt Savienības mēroga pamatnostādnes par dzimumneitrālām profesiju novērtēšanas un klasifikācijas sistēmām.

4.   Darba samaksas struktūras ir tādas, kas ļauj novērtēt, vai darba ņēmēju situācija attiecībā uz darba vērtību ir salīdzināma, pamatojoties uz objektīviem, dzimumneitrāliem kritērijiem, par kuriem panākta vienošanās ar darba ņēmēju pārstāvjiem, ja tādi pārstāvji ir. Minētie kritēriji nav tieši vai netieši balstīti uz darba ņēmēju dzimumu. Tajos ir iekļautas prasmes, piepūle, atbildība un darba apstākļi, un, attiecīgā gadījumā, visi citi faktori, kas konkrētajai profesijai vai amatam ir būtiski. Tos piemēro objektīvi, dzimumneitrāli, nepieļaujot nekādu tiešu vai netiešu diskrimināciju dzimuma dēļ. Jo īpaši netiek pārāk zemu novērtētas attiecīgās vispārīgās prasmes.

II NODAĻA

DARBA SAMAKSAS PĀRREDZAMĪBA

5. pants

Darba samaksas pārredzamība pirms darba attiecību sākšanas

1.   Darba meklētājiem ir tiesības saņemt no potenciālā darba devēja informāciju par:

| a) | sākotnējo darba samaksu vai tās diapazonu, kuru paredzēts piemērot attiecīgajam amatam un kurš noteikts, balstoties uz objektīviem, dzimumneitrāliem kritērijiem; un |
| --- | --- |

a)

sākotnējo darba samaksu vai tās diapazonu, kuru paredzēts piemērot attiecīgajam amatam un kurš noteikts, balstoties uz objektīviem, dzimumneitrāliem kritērijiem; un

| b) | attiecīgā gadījumā – par attiecīgajiem koplīguma noteikumiem, ko darba devējs piemēro amatam. |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā – par attiecīgajiem koplīguma noteikumiem, ko darba devējs piemēro amatam.

Šādu informāciju sniedz tādā veidā, lai nodrošinātu informētas un pārredzamas sarunas par darba samaksu, piemēram, publicētajā paziņojumā par vakanci, pirms darba intervijas vai citādi.

2.   Darba devējs neuzdod pretendentiem jautājumus par viņu darba samaksu pagātnē – tagadējo vai iepriekšējo darba attiecību laikā.

3.   Lai neapdraudētu tiesības uz vienādu darba samaksu par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu (“tiesības uz vienādu darba samaksu”), darba devēji nodrošina, ka paziņojumi par darba vakancēm un amatu nosaukumi ir formulēti dzimumneitrāli un ka darbā pieņemšanas procesi notiek bez diskriminācijas.

6. pants

Darba samaksas noteikšanas un samaksas attīstības politikas pārredzamība

1.   Darba devēji saviem darba ņēmējiem nodrošina piekļuvi kritērijiem, kuri tiek izmantoti, lai noteiktu darba ņēmēju darba samaksas līmeņus un darba samaksas attīstību. Minētie kritēriji ir objektīvi un dzimumneitrāli.

2.   Dalībvalstis darba devējus, kuriem ir mazāk par 50 darba ņēmējiem, var atbrīvot no pienākuma, kas saistīts ar darba samaksas attīstību un izklāstīts 1. punktā.

7. pants

Tiesības uz informāciju

1.   Darba ņēmējiem ir tiesības pieprasīt un saskaņā ar 2. un 4. punktu rakstveidā saņemt informāciju par savu individuālo darba samaksas līmeni un vidējās darba samaksas līmeņiem sadalījumā pēc dzimuma to darba ņēmēju kategorijās, kuri veic tādu pašu darbu kā viņi vai tikpat vērtīgu darbu kā viņi.

2.   Darba ņēmējiem ir iespēja pieprasīt un saņemt 1. punktā minēto informāciju ar savu darba ņēmēju pārstāvju starpniecību saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi. Viņiem ir arī iespēja pieprasīt un saņemt informāciju ar kādas līdztiesības iestādes starpniecību.

Ja saņemtā informācija ir neprecīza vai nepilnīga, darba ņēmējam ir tiesības personīgi vai ar savu darba ņēmēju pārstāvju starpniecību pieprasīt pieņemamus, pamatotus precizējumus un sīkāku informāciju par visiem sniegtajiem datiem un saņemt argumentētu atbildi.

3.   Darba devēji katru gadu informē visus darba ņēmējus par viņu tiesībām saņemt 1. punktā minēto informāciju un par pasākumiem, kas darba ņēmējam jāveic šo tiesību īstenošanai.

4.   Darba devēji 1. punktā minēto informāciju sniedz pieņemamā termiņā, bet jebkurā gadījumā divu mēnešu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas.

5.   Darba ņēmējiem neliedz izpaust savu darba algu vienādas darba samaksas principa īstenošanas nolūkā. Dalībvalstis jo īpaši ievieš pasākumus, lai aizliegtu tādus līguma noteikumus, kas darba ņēmējiem ierobežo iespēju izpaust informāciju par savu darba samaksu.

6.   Darba devēji var pieprasīt, lai darba ņēmēji, kas saskaņā ar šo pantu ir ieguvuši informāciju, kas nav informācija par viņu pašu darba samaksu vai darba samaksas līmeni, minēto informāciju neizmantotu nekādiem citiem mērķiem kā tikai mērķim izmantot savas tiesības uz vienādu darba samaksu.

8. pants

Informācijas pieejamība

Darba devēji visu informāciju, kas saskaņā ar 5., 6. un 7. pantu tiek sniegta darba ņēmējiem vai amata pretendentiem, nodrošina tādā formātā, kas ir pieejams personām ar invaliditāti un ar ko tiek ņemtas vērā viņu īpašās vajadzības.

9. pants

Ziņošana par nodarbināto sieviešu un vīriešu darba samaksas atšķirību

1.   Dalībvalstis nodrošina, lai darba devēji saskaņā ar šo pantu sniegtu šādu informāciju par savu organizāciju:

| a) | vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība; |
| --- | --- |

a)

vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība;

| b) | vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība papildu vai mainīgajos komponentos; |
| --- | --- |

b)

vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība papildu vai mainīgajos komponentos;

| c) | vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības mediāna; |
| --- | --- |

c)

vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības mediāna;

| d) | vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības mediāna papildu vai mainīgajos komponentos; |
| --- | --- |

d)

vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības mediāna papildu vai mainīgajos komponentos;

| e) | to nodarbināto sieviešu un vīriešu procentuālā daļa, kuri saņem papildu vai mainīgos komponentus; |
| --- | --- |

e)

to nodarbināto sieviešu un vīriešu procentuālā daļa, kuri saņem papildu vai mainīgos komponentus;

| f) | nodarbināto sieviešu un vīriešu procentuālā daļa katrā darba samaksas kvartilē; |
| --- | --- |

f)

nodarbināto sieviešu un vīriešu procentuālā daļa katrā darba samaksas kvartilē;

| g) | nodarbināto vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība pa darba ņēmēju kategorijām dalījumā pēc parastās pamatalgas un papildu vai mainīgajiem komponentiem. |
| --- | --- |

g)

nodarbināto vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība pa darba ņēmēju kategorijām dalījumā pēc parastās pamatalgas un papildu vai mainīgajiem komponentiem.

2.   Darba devēji, kuriem ir 250 darba ņēmēju vai vairāk, līdz 2027. gada 7. jūnijam un pēc tam katru gadu sniedz 1. punktā izklāstīto informāciju attiecībā uz iepriekšējo kalendāro gadu.

3.   Darba devēji, kuriem ir no 150 līdz 249 darba ņēmējiem vai vairāk, līdz 2027. gada 7. jūnijam un pēc tam ik pēc trim gadiem sniedz 1. punktā izklāstīto informāciju attiecībā uz iepriekšējo kalendāro gadu.

4.   Darba devēji, kuriem ir no 100 līdz 149 darba ņēmējiem vai vairāk, līdz 2031. gada 7. jūnijam un pēc tam ik pēc trim gadiem sniedz 1. punktā izklāstīto informāciju attiecībā uz iepriekšējo kalendāro gadu.

5.   Dalībvalstis tiem darba devējiem, kuriem ir mazāk nekā 100 darba ņēmēju, neliedz brīvprātīgi sniegt 1. punktā izklāstīto informāciju. Dalībvalstis saskaņā ar valstu tiesību aktiem no darba devējiem, kuriem ir mazāk nekā 100 darba ņēmēju, var prasīt, lai tie sniegtu informāciju par darba samaksu.

6.   Informācijas pareizību apstiprina darba devēja vadība, apspriedusies ar dara ņēmēju pārstāvjiem. Darba ņēmēju pārstāvjiem ir piekļuve darba devēja izmantotajām metodēm.

7.   Šā panta 1. punkta a)–g) apakšpunktā minēto informāciju paziņo iestādei, kura ir atbildīga par šādu datu apkopošanu un publicēšanu, ievērojot 29. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Darba devējs informāciju, kas minēta šā panta 1. punkta a)–f) apakšpunktā, var publicēt savā tīmekļa vietnē vai to darīt publiski pieejamu citādā veidā.

8.   Dalībvalstis var pašas apkopot šā panta 1. punkta a)–f) apakšpunktā izklāstīto informāciju, pamatojoties uz administratīvajiem datiem, piemēram, datiem, kurus darba devēji sniedz nodokļu vai sociālā nodrošinājuma iestādēm. Informāciju publisko, ievērojot 29. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

9.   Darba devēji 1. punkta g) apakšpunktā minēto informāciju sniedz visiem saviem darba ņēmējiem un viņu darba ņēmēju pārstāvjiem. Darba devējs pēc pieprasījuma sniedz informāciju darba inspekcijai un līdztiesības iestādei. Informāciju par četriem iepriekšējiem gadiem, ja tā ir pieejama, arī sniedz pēc pieprasījuma.

10.   Darba ņēmējiem, darba ņēmēju pārstāvjiem, darba inspekcijām un līdztiesības iestādēm ir tiesības prasīt no darba devējiem papildu skaidrojumus un sīkāku informāciju par jebkuriem sniegtajiem datiem, ieskaitot paskaidrojumus par vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirībām. Darba devēji saprātīgā laikposmā atbild uz šādiem pieprasījumiem, sniedzot pamatotu atbildi. Ja vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības nav pamatotas, balstoties uz objektīviem, dzimumneitrāliem kritērijiem, darba devējs saprātīgā termiņā labo situāciju ciešā sadarbībā ar darba ņēmēju pārstāvjiem, darba inspekciju un/vai līdztiesības iestādi.

10. pants

Kopīgs darba samaksas novērtējums

1.   Dalībvalstis veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu, ka darba devēji, uz kuriem saskaņā ar 9. pantu attiecas ziņošana par darba samaksu, sadarbībā ar savu darba ņēmēju pārstāvjiem veic kopīgu darba samaksas novērtējumu, kas atbilst visiem turpmāk uzskaitītajiem nosacījumiem:

| a) | ziņojumos par darba samaksu ir redzama vidējās darba samaksas līmeņa atšķirība starp nodarbinātajām sievietēm un nodarbinātajiem vīriešiem vismaz 5 % apmērā jebkurā darba ņēmēju kategorijā; |
| --- | --- |

a)

ziņojumos par darba samaksu ir redzama vidējās darba samaksas līmeņa atšķirība starp nodarbinātajām sievietēm un nodarbinātajiem vīriešiem vismaz 5 % apmērā jebkurā darba ņēmēju kategorijā;

| b) | darba devējs šādu vidējās darba samaksas līmeņa atšķirību nav pamatojis ar objektīviem, dzimumneitrāliem kritērijiem; |
| --- | --- |

b)

darba devējs šādu vidējās darba samaksas līmeņa atšķirību nav pamatojis ar objektīviem, dzimumneitrāliem kritērijiem;

| c) | darba devējs nav labojis šādu nepamatotu vidējā darba samaksas līmeņa atšķirību sešos mēnešos no dienas, kad tika iesniegts ziņojums par darba samaksu. |
| --- | --- |

c)

darba devējs nav labojis šādu nepamatotu vidējā darba samaksas līmeņa atšķirību sešos mēnešos no dienas, kad tika iesniegts ziņojums par darba samaksu.

2.   Kopīgo darba samaksas novērtējumu veic, lai identificētu, labotu un novērstu nodarbināto sieviešu un vīriešu darba samaksas atšķirības, kuras nav pamatotas, balstoties uz objektīviem un dzimumneitrāliem kritērijiem, un tajā ir šādi elementi:

| a) | analīze par nodarbināto sieviešu un vīriešu procentuālo daļu katrā darba ņēmēju kategorijā; |
| --- | --- |

a)

analīze par nodarbināto sieviešu un vīriešu procentuālo daļu katrā darba ņēmēju kategorijā;

| b) | informācija par vidējiem nodarbināto sieviešu un vīriešu darba samaksas līmeņiem un papildu vai mainīgajiem komponentiem katrā darba ņēmēju kategorijā; |
| --- | --- |

b)

informācija par vidējiem nodarbināto sieviešu un vīriešu darba samaksas līmeņiem un papildu vai mainīgajiem komponentiem katrā darba ņēmēju kategorijā;

| c) | atšķirības starp vidējiem nodarbināto sieviešu un vīriešu darba samaksas līmeņiem katrā darba ņēmēju kategorijā; |
| --- | --- |

c)

atšķirības starp vidējiem nodarbināto sieviešu un vīriešu darba samaksas līmeņiem katrā darba ņēmēju kategorijā;

| d) | iemesli (ja tādi ir), kāpēc šādas vidējo darba samaksas līmeņu atšķirības pastāv uz objektīvu, dzimumneitrālu kritēriju pamata, kurus darba ņēmēju pārstāvji noteikuši kopīgi ar darba devēju; |
| --- | --- |

d)

iemesli (ja tādi ir), kāpēc šādas vidējo darba samaksas līmeņu atšķirības pastāv uz objektīvu, dzimumneitrālu kritēriju pamata, kurus darba ņēmēju pārstāvji noteikuši kopīgi ar darba devēju;

| e) | to sieviešu un vīriešu īpatsvars, kuri guva priekšrocības no jebkādiem darba samaksas uzlabojumiem pēc atgriešanās no grūtniecības un dzemdību vai paternitātes atvaļinājuma, bērna kopšanas atvaļinājuma vai aprūpētāja atvaļinājuma, ja šāds uzlabojums attiecīgajā darba ņēmēju kategorijā ir noticis atvaļinājuma izmantošanas laikā; |
| --- | --- |

e)

to sieviešu un vīriešu īpatsvars, kuri guva priekšrocības no jebkādiem darba samaksas uzlabojumiem pēc atgriešanās no grūtniecības un dzemdību vai paternitātes atvaļinājuma, bērna kopšanas atvaļinājuma vai aprūpētāja atvaļinājuma, ja šāds uzlabojums attiecīgajā darba ņēmēju kategorijā ir noticis atvaļinājuma izmantošanas laikā;

| f) | pasākumi darba samaksas atšķirību novēršanai, ja tās nav pamatotas, balstoties uz objektīviem un dzimumneitrāliem kritērijiem; |
| --- | --- |

f)

pasākumi darba samaksas atšķirību novēršanai, ja tās nav pamatotas, balstoties uz objektīviem un dzimumneitrāliem kritērijiem;

| g) | iepriekšējos kopīgos darba samaksas novērtējumos iekļautu pasākumu efektivitātes izvērtējums. |
| --- | --- |

g)

iepriekšējos kopīgos darba samaksas novērtējumos iekļautu pasākumu efektivitātes izvērtējums.

3.   Darba devēji kopīgo darba samaksas novērtējumu dara pieejamu darba ņēmējiem un darba ņēmēju pārstāvjiem un paziņo to pārraudzības struktūrai saskaņā ar 29. panta 3. punkta d) apakšpunktu. Viņi to pēc pieprasījuma dara pieejamu darba inspekcijai un līdztiesības iestādei.

4.   Īstenojot pasākumus, kas izriet no kopīgā darba samaksas novērtējuma, darba devējs saprātīgā termiņā novērš nepamatotās darba samaksas atšķirības, cieši sadarbojoties ar darba ņēmēju pārstāvjiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi. Darba inspekcijai un/vai līdztiesības iestādei var lūgt piedalīties šajā procesā. Pasākumu īstenošanā iekļauj pastāvošo dzimumneitrālo profesiju novērtēšanas un klasifikācijas sistēmu vai šādu sistēmu izveides analīzi, lai nodrošinātu, ka tiek izslēgta jebkāda tieša vai netieša diskriminācija darba samaksas jomā dzimuma dēļ.

11. pants

Atbalsts darba devējiem, kuriem ir mazāk nekā 250 darba ņēmēju

Dalībvalstis tehniskās palīdzības un mācību veidā sniedz atbalstu darba devējiem, kuriem ir mazāk nekā 250 darba ņēmēju, un attiecīgajiem darba ņēmēju pārstāvjiem, lai veicinātu viņu atbilstību šajā direktīvā noteiktajiem pienākumiem.

12. pants

Datu aizsardzība

1.   Informāciju, kas sniedzama saskaņā ar 7., 9. un 10. pantu īstenoto pasākumu ietvaros, sniedz saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, ciktāl šajā informācijā ir ietverta personas datu apstrāde.

2.   Jebkādus personas datus, ko apstrādā, ievērojot šīs direktīvas 7., 9. vai 10. pantu, neizmanto nekādiem citiem nolūkiem kā tikai tam, lai īstenotu vienādas darba samaksas principu.

3.   Dalībvalstis var nolemt, ka tad, ja, izpaužot informāciju, ievērojot 7., 9. un 10. pantu, tiktu tieši vai netieši izpausts kāda cita identificējama darba ņēmēja darba samaksas apmērs, šai informācijai var piekļūt tikai darba ņēmēju pārstāvji, darba inspekcija vai līdztiesības iestāde. Darba ņēmēju pārstāvji vai līdztiesības iestāde konsultē darba ņēmējus par iespējamu prasības celšanu saskaņā ar šo direktīvu, neatklājot, kāds faktiskais darba samaksas līmenis ir atsevišķiem darba ņēmējiem, kuri strādā tādu pašu darbu vai vienādi vērtīgu darbu. Lai, ievērojot 29. pantu, veiktu pārraudzību, informāciju dara pieejamu bez ierobežojumiem.

13. pants

Sociālais dialogs

Neskarot sociālo partneru autonomiju un saskaņā ar valstu tiesību aktiem un praksi, dalībvalstis veic piemērotus pasākumus, lai attiecīgā gadījumā pēc sociālo partneru pieprasījuma nodrošinātu efektīvu viņu iesaisti, ļaujot viņiem apspriest šajā direktīvā noteiktās tiesības un pienākumus.

Dalībvalstis, neskarot sociālo partneru autonomiju un ņemot vērā valstu prakses dažādību, veic piemērotus pasākumus, lai sekmētu sociālo partneru nozīmi un mudinātu izmantot tiesības uz koplīguma sarunām par pasākumiem, kas paredzēti, lai novērstu diskrimināciju darba samaksas jomā un tās negatīvo ietekmi uz to profesiju vērtējumu, kurās galvenokārt strādā viena dzimuma darba ņēmēji.

III NODAĻA

TIESISKĀS AIZSARDZĪBAS LĪDZEKĻI UN IZPILDE

14. pants

Tiesību aizsardzība

Dalībvalstis nodrošina, lai visiem darba ņēmējiem, kas uzskata, ka ir cietuši tāpēc, ka nav īstenots vienādas darba samaksas princips, būtu pieejamas tiesas procedūras savu tiesību īstenošanas un pienākumu izpildes panākšanai, kuri saistīti ar vienādas darba samaksas principu pat tad, ja darba ņēmēji jau ir izmantojuši samierināšanas procedūru. Šādām procedūrām var viegli piekļūt darba ņēmēji un tie, kas rīkojas viņu vārdā, pat tad, kad ir izbeigtas attiecības, kurās ir notikusi iespējamā diskriminācija.

15. pants

Procedūras darba ņēmēju vārdā vai to atbalstam

Dalībvalstis nodrošina, ka asociācijas, organizācijas, līdztiesības iestādes un darba ņēmēju pārstāvji vai citi tiesību subjekti, kuriem saskaņā ar valstu tiesību aktos noteiktajiem kritērijiem ir leģitīma interese nodrošināt vīriešu un sieviešu līdztiesību, var iesaistīties jebkādā administratīvā procedūrā vai tiesvedībā par tādu tiesību vai pienākumu pārkāpumu, kuri ir saistīti ar vienādas darba samaksas principu. Tie var rīkoties tāda darba ņēmēja vārdā vai tā atbalstam, kurš, iespējams, ir cietis no kāda tiesību vai pienākumu pārkāpuma saistībā ar vienādas darba samaksas principu, – ar minētās personas piekrišanu.

16. pants

Tiesības uz kompensāciju

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka ikvienam darba ņēmējam, kuram nodarīts kaitējums tāpēc, ka ir pārkāptas kādas tiesības vai pienākumi saistībā ar vienādas darba samaksas principu, ir tiesības par minēto kaitējumu pieprasīt un saņemt pilna apjoma kompensāciju vai zaudējumu atlīdzību, kā noteikusi dalībvalsts.

2.   Šā panta 1. punktā minētā kompensācija vai zaudējumu atlīdzība atturošā un samērīgā veidā veido reālu un iedarbīgu nodarītā kaitējuma kompensāciju vai zaudējumu atlīdzību, kā dalībvalsts to ir noteikusi.

3.   Kompensācija vai zaudējumu atlīdzība darba ņēmēju, kuram nodarīts kaitējums, nostāda tādā pozīcijā, kādā šī persona būtu bijusi, ja tā nebūtu tikusi diskriminēta dzimuma dēļ vai ja nebūtu noticis nekāds tiesību vai pienākumu pārkāpums saistībā ar vienādu darba samaksu vīriešiem un sievietēm par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu. Dalībvalstis nodrošina, ka kompensācijā vai zaudējumu atlīdzībā ir ietverta neizmaksātās darba algas un ar to saistīto piemaksu vai maksājumu natūrā atgūšana pilnā apmērā, kompensācija par zaudētajām iespējām, morālo kaitējumu, jebkādu kaitējumu, ko izraisījuši citi būtiski faktori, pie kuriem var piederēt vairākpamatu diskriminācija, kā arī nokavējuma procenti.

4.   Šādu kompensāciju vai zaudējumu atlīdzību neierobežo, iepriekš nosakot tās maksimālo apmēru.

17. pants

Citi tiesiskās aizsardzības līdzekļi

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumā, kad ir pārkāptas tiesības vai pienākumi saistībā ar vienādas darba samaksas principu, kompetentās iestādes vai valstu tiesas saskaņā ar valstu tiesību aktiem pēc prasītāja lūguma un uz atbildētāja rēķina var izdot:

| a) | rīkojumu izbeigt pārkāpumu; |
| --- | --- |

a)

rīkojumu izbeigt pārkāpumu;

| b) | rīkojumu īstenot pasākumus, kas nodrošina, ka tiek piemērotas tiesības vai pienākumi saistībā ar vienādas darba samaksas principu. |
| --- | --- |

b)

rīkojumu īstenot pasākumus, kas nodrošina, ka tiek piemērotas tiesības vai pienākumi saistībā ar vienādas darba samaksas principu.

2.   Ja atbildētājs nepilda nevienu rīkojumu, kas izdots saskaņā ar šā panta 1. punktu, dalībvalstis nodrošina, ka to kompetentās iestādes un tiesas vajadzības gadījumā atbilstības nodrošināšanas nolūkā var izdot atkārtota soda maksājuma rīkojumu.

18. pants

Pierādīšanas pienākuma pāreja

1.   Dalībvalstis veic tādus pasākumus, kādi saskaņā ar attiecīgās valsts tiesu sistēmu ir vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka gadījumā, ja darba ņēmēji, kuri uzskata, ka viņi saskārušies ar netaisnību, jo viņiem nav piemērots vienādas darba samaksas princips, kompetentā iestādē vai valsts tiesā uzrāda faktus, pēc kuriem var secināt, ka ir bijusi tieša vai netieša diskriminācija, atbildētājam ir pienākums pierādīt, ka nav notikusi tieša vai netieša diskriminācija darba samaksas jomā.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka administratīvās procedūrās vai tiesvedībā par iespējamu tiešu vai netiešu diskrimināciju darba samaksas jomā, ja darba devējs nav īstenojis darba samaksas pārredzamības pienākumus, kas izklāstīti šīs direktīvas 5., 6., 7.,9. un 10. pantā, darba devējam ir pienākums pierādīt, ka šādas diskriminācijas nav bijis.

Šā punkta pirmo daļu nepiemēro, ja darba devējs pierāda, ka 5., 6., 7., 9. un 10. pantā noteikto pienākumu pārkāpums ir acīmredzami netīšs un maznozīmīgs.

3.   Šī direktīva neliedz dalībvalstīm ieviest uz pierādījumiem attiecināmus noteikumus, kas ir labvēlīgāki darba ņēmējam, kurš ierosina administratīvu procesu vai tiesvedību par iespējamu tiesību vai pienākumu pārkāpumu saistībā ar vienādas darba samaksas principu.

4.   Dalībvalstīm nav jāpiemēro 1. punkts tām procedūrām un tiesvedībai, kurās lietas apstākļu izmeklēšana ir kompetentās iestādes vai valstu tiesas uzdevums.

5.   Šo pantu nepiemēro krimināltiesvedības procesiem, ja vien valstu tiesību aktos nav noteikts citādi.

19. pants

Pierādījums par vienādu darbu vai vienādi vērtīgu darbu

1.   Novērtējot, vai nodarbinātās sievietes un nodarbinātie vīrieši veic vienu un to pašu darbu vai vienādi vērtīgu darbu, novērtējums par to, vai darba ņēmēji ir salīdzināmā situācijā, neaprobežojas ar situācijām, kurās nodarbinātās sievietes un vīriešus nodarbina viens un tas pats darba devējs, bet tiek attiecināts arī uz vienotu informācijas avotu, kas nosaka darba samaksas nosacījumus. Vienots informācijas avots pastāv tad, ja tajā ir paredzēti visi darba samaksas elementi, kas ir būtiski darba ņēmēju salīdzināšanai.

2.   Novērtējumā par to, vai darba ņēmēji ir salīdzināmā situācijā, tiek ņemti vērā ne tikai tie darba ņēmēji, kuri ir nodarbināti vienlaicīgi ar attiecīgo darba ņēmēju.

3.   Ja nevar noteikt, ar ko reāli salīdzināt, var izmantot jebkādu citu pierādījumu, lai pierādītu iespējamu diskrimināciju darba samaksas jomā, tostarp statistikas datus vai salīdzinājumu, kāda būtu attieksme pret darba ņēmēju salīdzināmā situācijā.

20. pants

Piekļuve pierādījumiem

1.   Dalībvalstis nodrošina, lai tiesvedībā, kas saistīta ar kādu prasību attiecībā uz vienādu darba samaksu, kompetentās iestādes vai valstu tiesas saskaņā ar valstu tiesību aktiem un praksi var izprasīt atbildētājam jebkādus būtiskos pierādījumus, kuri ir tā rīcībā.

2.   Dalībvalstis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vai valsts tiesām būtu pilnvaras izprasīt pierādījumus, kuri satur konfidenciālu informāciju, ja tās uzskata, ka tie ir būtiski attiecībā uz vienādas darba samaksas prasību. Dalībvalstis nodrošina, lai kompetento iestāžu vai valstu tiesu rīcībā, kad tās izprasa šādu informāciju, būtu iedarbīgi pasākumi šādas informācijas aizsardzībai saskaņā ar valstu procesuālajiem noteikumiem.

3.   Šis pants neliedz dalībvalstīm saglabāt vai ieviest noteikumus, kas ir labvēlīgāki prasītājiem.

21. pants

Noilguma termiņi

1.   Dalībvalstis nodrošina, lai valstu noteikumos, kas piemērojami prasību par vienādu darba samaksu celšanas noilguma termiņiem, būtu noteikts šādu termiņu sākums, to ilgums un apstākļi, kādos tos var apturēt vai pārtraukt. Noilguma termiņu sākumu nesāk skaitīt, pirms prasītājs ir uzzinājis par pārkāpumu vai var pamatoti paredzēt, ka viņš ir uzzinājis par pārkāpumu. Dalībvalstis var nolemt, ka noilguma termiņi nesākas, kamēr pārkāpums vēl norisinās vai pirms darba līguma vai darba attiecību izbeigšanas. Šādi noilguma termiņi nav īsāki par trim gadiem.

2.   Dalībvalstis nodrošina, lai noilguma termiņš tiktu apturēts vai atkarībā no valstu tiesību aktiem – pārtraukts, tiklīdz prasītājs rīkojas, informējot darba devēju par prasību vai ierosinot tiesvedību tieši vai ar darba ņēmēju pārstāvju, darba inspekciju vai līdztiesības iestāžu starpniecību.

3.   Šo pantu nepiemēro noteikumiem par prasības termiņa beigām.

22. pants

Tiesāšanās izdevumi

Dalībvalstis nodrošina, lai tad, kad spriedums tiesvedībā saistībā ar prasību par diskrimināciju darba samaksas jomā ir labvēlīgs atbildētājam, valstu tiesas saskaņā ar valstu tiesību aktiem varētu novērtēt, vai prasītājam, kuram spriedums ir nelabvēlīgs, bija pamatoti iemesli prasības celšanai un, ja tādi bija, vai nebūtu lietderīgi no prasītāja neprasīt segt tiesvedības izmaksas.

23. pants

Sodi

1.   Dalībvalstis paredz noteikumus par iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem sodiem, ko piemēro par to tiesību un pienākumu pārkāpumiem, kuri saistīti ar vienādas darba samaksas principu. Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi minēto noteikumu īstenošanas nodrošināšanai, un minētos noteikumus un pasākumus un jebkādus turpmākus grozījumus, kas tos ietekmē, nekavējoties dara zināmus Komisijai.

2.   Dalībvalstis nodrošina, lai 1. punktā minētie sodi garantētu patiešām atturošu ietekmi uz to tiesību un pienākumu pārkāpumiem, kas saistīti ar vienādas darba samaksas principu. Pie minētajiem sodiem pieder naudas sodi, kuru noteikšana pamatojas uz valstu tiesību aktiem.

3.   Šā panta 1. punktā minētajos sodos ņem vērā visus attiecīgos atbildību pastiprinošos vai mīkstinošos apstākļus, kuri piemērojami pārkāpuma apstākļiem un kuru vidū var būt arī vairākpamatu diskriminācija.

4.   Dalībvalstis nodrošina, lai īpašas sankcijas tiktu piemērotas tad, ja tiek atkārtoti pārkāptas tiesības un pienākumi, kas saistīti ar vienādu darba samaksu vīriešiem un sievietēm.

5.   Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar šo pantu paredzētos sodus iedarbīgi piemēro praksē.

24. pants

Vienāda darba samaksa publiskā iepirkuma līgumos un koncesijās

1.   Piemērotie pasākumi, kurus dalībvalstis veic saskaņā ar Direktīvas 2014/23/ES 30. panta 3. punktu, Direktīvas 2014/24/ES 18. panta 2. punktu un Direktīvas 2014/25/ES 36. panta 2. punktu, ietver sevī pasākumus, ar ko tiek nodrošināts, lai publiskā iepirkuma līgumu vai koncesiju izpildē ekonomikas dalībnieki ievērotu pienākumus saistībā ar vienādu darba samaksu.

2.   Dalībvalstis apsver iespēju no līgumslēdzējām iestādēm attiecīgā gadījumā prasīt tādu sodu un līguma izbeigšanas nosacījumu ieviešanu, kas nodrošina vienādas darba samaksas principa ievērošanu publiskā iepirkuma līgumu un koncesiju izpildē. Ja dalībvalstu iestādes rīkojas saskaņā ar Direktīvas 2014/23/ES 38. panta 7. punkta a) apakšpunktu, Direktīvas 2014/24/ES 57. panta 4. punkta a) apakšpunktu vai Direktīvas 2014/25/ES 80. panta 1. punktu saistībā ar Direktīvas 2014/24/ES 57. panta 4. punkta a) apakšpunktu, līgumslēdzējas iestādes var izslēgt vai dalībvalstis tām var prasīt izslēgt ekonomikas dalībnieku no dalības publiskā iepirkuma procedūrā, ja tās ar atbilstošiem līdzekļiem var pierādīt 1. punktā minēto pienākumu pārkāpumu, kas saistīts ar pārredzamības pienākumu neizpildi vai ar darba samaksas atšķirību vairāk nekā 5 procentu apmērā jebkurā darba ņēmēju kategorijā un ko darba devējs nav pamatojis, balstoties uz objektīviem, dzimumneitrāliem kritērijiem. Tas neskar citas tiesības vai pienākumus, kas noteikti Direktīvā 2014/23/ES, 2014/24/ES vai 2014/25/ES.

25. pants

Aizsardzība pret pakļaušanu netaisnībai un mazāk labvēlīgu attieksmi

1.   Pret darba ņēmējiem un darba ņēmēju pārstāvjiem neizturas mazāk labvēlīgi, pamatojoties uz to, ka viņi ir izmantojuši savas tiesības, kas attiecas uz vienādu darba samaksu vīriešiem un sievietēm, vai atbalstījuši kādu citu personu minētās personas tiesību aizsardzībā.

2.   Dalībvalstis savā valstu tiesību sistēmā ievieš tādus pasākumus, kas ir nepieciešami, lai aizsargātu darba ņēmējus, to skaitā darba ņēmējus, kuri ir darba ņēmēju pārstāvji, pret atlaišanu no darba vai cita veida negatīvu darba devēja attieksmi, kas ir reakcija uz sūdzību darba devēja organizācijā vai uz kādu administratīvu procedūru vai tiesvedību saistībā ar jebkādu s tiesību vai pienākumu īstenošanu attiecībā uz vienādas darba samaksas principu.

26. pants

Saistība ar Direktīvu 2006/54/EK

Tiesvedībai, kas attiecas uz tiesībām vai pienākumiem saistībā ar Direktīvas 2006/54/EK 4. pantā noteikto vienādas darba samaksas principu, piemēro šīs direktīvas III nodaļu.

IV NODAĻA

HORIZONTĀLIE NOTEIKUMI

27. pants

Aizsardzības līmenis

1.   Dalībvalstis var ieviest vai saglabāt noteikumus, kas darba ņēmējiem ir labvēlīgāki nekā šajā direktīvā paredzētie.

2.   Šīs direktīvas īstenošana nekādā gadījumā nav pamats tam, lai pazeminātu aizsardzības līmeni tajās jomās, uz kurām attiecas šī direktīva.

28. pants

Līdztiesības iestādes

1.   Neskarot darba inspekciju vai citu struktūru kompetenci, kuras īsteno darba ņēmēju tiesības, tostarp sociālo partneru kompetenci, līdztiesības iestādes ir kompetentas jautājumos, kas ietilpst šīs direktīvas darbības jomā.

2.   Dalībvalstis saskaņā ar valstu tiesību aktiem un praksi veic aktīvus pasākumus, lai nodrošinātu ciešu sadarbību un koordināciju starp darba inspekcijām, līdztiesības iestādēm un attiecīgā gadījumā sociālajiem partneriem attiecībā uz vienādas darba samaksas principu.

3.   Dalībvalstis nodrošina savām līdztiesības iestādēm pietiekamus resursus, kas vajadzīgi, lai tās efektīvi varētu pildīt savas funkcijas attiecībā uz tiesībām uz vienādu darba samaksu.

29. pants

Uzraudzība un izpratnes vairošana

1.   Dalībvalstis nodrošina, lai vienādas darba samaksas principa piemērošana un visu pieejamo tiesiskās aizsardzības līdzekļu izmantošana tiktu konsekventi un koordinēti uzraudzīta un atbalstīta.

2.   Katra dalībvalsts izraugās struktūru to valsts pasākumu īstenošanas uzraudzībai un atbalstam, ar kuriem īsteno šo direktīvu (“uzraudzības struktūra”), un veic pasākumus, kas nepieciešami, lai šāda struktūra varētu pienācīgi darboties. Uzraudzības struktūra var būt daļa no kādas valsts līmenī pastāvošas iestādes vai struktūras. Izpratnes vairošanas un datu vākšanas nolūkā dalībvalstis var izraudzīties vairāk nekā vienu struktūru ar noteikumu, ka 3. punkta b), c) un e) apakšpunktā paredzēto uzraudzības un analīzes funkciju izpildi nodrošina centrālā iestāde.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzraudzības struktūrai ir noteikti šādi uzdevumi:

| a) | vairot valsts un privātu uzņēmumu un organizāciju, sociālo partneru un sabiedrības izpratni, lai veicinātu vienādas darba samaksas principu un tiesības uz darba samaksas pārredzamību, tostarp, vēršoties pret vairākpamatu diskrimināciju attiecībā uz vienādu darba samaksu par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu; |
| --- | --- |

a)

vairot valsts un privātu uzņēmumu un organizāciju, sociālo partneru un sabiedrības izpratni, lai veicinātu vienādas darba samaksas principu un tiesības uz darba samaksas pārredzamību, tostarp, vēršoties pret vairākpamatu diskrimināciju attiecībā uz vienādu darba samaksu par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu;

| b) | analizēt vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības cēloņus un izstrādāt instrumentus, kas palīdzēs novērtēt darba samaksas nevienlīdzību, jo īpaši, izmantojot EIGE analītisko darbu un instrumentus; |
| --- | --- |

b)

analizēt vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības cēloņus un izstrādāt instrumentus, kas palīdzēs novērtēt darba samaksas nevienlīdzību, jo īpaši, izmantojot EIGE analītisko darbu un instrumentus;

| c) | vākt datus, kas saņemti no darba devējiem, ievērojot 9. panta 7. punktu, un nekavējoties publicēt 9. panta 1. punkta a)–f) apakšpunktā minētos datus viegli uztveramā, pieejamā un lietotājiem ērtā veidā, kas ļauj salīdzināt darba devējus, nozares un attiecīgās dalībvalsts reģionus, un nodrošināt piekļuvi datiem par iepriekšējiem četriem gadiem, ja tādi ir pieejami; |
| --- | --- |

c)

vākt datus, kas saņemti no darba devējiem, ievērojot 9. panta 7. punktu, un nekavējoties publicēt 9. panta 1. punkta a)–f) apakšpunktā minētos datus viegli uztveramā, pieejamā un lietotājiem ērtā veidā, kas ļauj salīdzināt darba devējus, nozares un attiecīgās dalībvalsts reģionus, un nodrošināt piekļuvi datiem par iepriekšējiem četriem gadiem, ja tādi ir pieejami;

| d) | vākt kopīgos darba samaksas novērtējumus, ievērojot 10. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

d)

vākt kopīgos darba samaksas novērtējumus, ievērojot 10. panta 3. punktu;

| e) | apkopot datus par sūdzību skaitu un veidiem, kas saistībā ar diskrimināciju darba samaksas jomā ir iesniegtas kompetentajām iestādēm, tostarp līdztiesības iestādēm, un prasībām, kas ir iesniegtas valstu tiesās. |
| --- | --- |

e)

apkopot datus par sūdzību skaitu un veidiem, kas saistībā ar diskrimināciju darba samaksas jomā ir iesniegtas kompetentajām iestādēm, tostarp līdztiesības iestādēm, un prasībām, kas ir iesniegtas valstu tiesās.

4.   Līdz 2028. gada 7. jūnijam un pēc tam reizi divos gados dalībvalstis vienā iesniegumā iesniedz Komisijai 3. punkta c), d) un e) apakšpunktā minētos datus.

30. pants

Koplīguma slēgšanas sarunas un kolektīvā rīcība

Šī direktīva nekādā veidā neskar tiesības apspriest, noslēgt un īstenot koplīgumus vai īstenot kolektīvu rīcību saskaņā ar valstu tiesību aktiem vai praksi.

31. pants

Statistika

Dalībvalstis katru gadu sniedz Komisijai (Eurostat) nekoriģētā veidā jaunākos valstu datus vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības aprēķināšanai. Minētie statistikas dati ir sadalīti pēc dzimuma, tautsaimniecības nozares, darba laika (pilns/nepilns laiks), ekonomiskās kontroles (publisks/privāts īpašums) un vecuma, un tos aprēķina katru gadu.

Eurostat

Pirmajā daļā minētos datus par 2026. atsauces gadu nosūta, sākot no 2028. gada 31. janvāra.

32. pants

Informācijas izplatīšana

Dalībvalstis aktīvi rīkojas, lai nodrošinātu, ka noteikumi, ko tās pieņem saskaņā ar šo direktīvu, kopā ar attiecīgajiem jau spēkā esošajiem noteikumiem, izmantojot visus atbilstīgos līdzekļus, tiek darīti zināmi attiecīgajām personām visā dalībvalsts teritorijā.

33. pants

Īstenošana

Dalībvalstis šīs direktīvas īstenošanu var uzticēt sociālajiem partneriem saskaņā ar valstu tiesību aktiem un/vai praksi attiecībā uz sociālo partneru lomu, ar noteikumu, ka dalībvalstis veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai pastāvīgi nodrošinātu šajā direktīvā paredzēto rezultātu sasniegšanu. Īstenošanas uzdevumi, kas uzticēti sociālajiem partneriem, var ietvert:

| a) | šīs direktīvas 4. panta 2. punktā minēto analītisko rīku vai metožu izstrādi; |
| --- | --- |

a)

šīs direktīvas 4. panta 2. punktā minēto analītisko rīku vai metožu izstrādi;

| b) | naudas sodus, kas līdzvērtīgi naudas sodiem, ar noteikumu, ka tie ir iedarbīgi, samērīgi un atturoši. |
| --- | --- |

b)

naudas sodus, kas līdzvērtīgi naudas sodiem, ar noteikumu, ka tie ir iedarbīgi, samērīgi un atturoši.

34. pants

Transponēšana

1.   Normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, dalībvalstīs stājas spēkā līdz 2026. gada 7. jūnijam. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

Informējot Komisiju, dalībvalstis sniedz tai arī kopsavilkumu par sava novērtējuma rezultātiem attiecībā uz transponēšanas pasākumu ietekmi uz darba ņēmējiem un darba devējiem, kuriem ir mazāk nekā 250 darba ņēmēju, un atsauci uz minētā novērtējuma publikāciju.

2.   Kad dalībvalstis pieņem 1. punktā minētos noteikumus, tajos ir iekļauta atsauce uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce.

35. pants

Ziņošana un pārskatīšana

1.   Līdz 2031. gada 7. jūnijam dalībvalstis informē Komisiju par šīs direktīvas īstenošanu un tās praktisko ietekmi.

2.   Komisija līdz 2033. gada 7. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu. Ziņojumā cita starpā izskata 9. un 10. pantā paredzētās robežvērtības attiecībā uz darba devēju, kā arī 5 % rādītāju, no kura sāk piemērot 10. panta 1. punktā paredzētu kopīgo darba samaksas novērtējumu. Komisija attiecīgā gadījumā ierosina jebkādus leģislatīvus grozījumus, ko tā uzskata par nepieciešamiem, pamatojoties uz minēto ziņojumu.

36. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

37. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2023. gada 10. maijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. ROSWALL

---

(1)  
  OV C 341, 24.8.2021., 84. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2023. gada 30. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2023. gada 24. aprīļa lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Tiesas 1996. gada 30. aprīļa spriedums lietā C-13/94, P/S, ECLI:EU:C:1996:170; Tiesas 2004. gada 7. janvāra spriedums lietā C-117/01, K.B., ECLI:EU:C:2004:7; Tiesas 2006. gada 27. aprīļa spriedums lietā C-423/04, Richards, ECLI:EU:C:2006:256; Tiesas 2018. gada 26. jūnija spriedums lietā C-451/16, M.B., ECLI:EU:C:2018:492.

3

Richards

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/54/EK (2006. gada 5. jūlijs) par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.).

4

(5)  Tiesas 1986. gada 3. jūlija spriedums Lawrie-Blum, 66/85, ECLI:EU:C:1986:284; tiesas 2010. gada 14. oktobra spriedums Union Syndicale Solidaires Isère, C-428/09, ECLI:EU:C:2010:612; tiesas 2014. gada 4. decembra spriedums FNV Kunsten Informatie en Media, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411; tiesas 2015. gada 9. jūlija spriedums Balkaya, C-229/14, ECLI:EU:C:2015:455; tiesas 2016. gada 17. novembra spriedums Betriebsrat der Ruhrlandklinik, C-216/15, ECLI:EU:C:2016:883; tiesas 2020. gada 16. jūlija spriedums Governo della Repubblica italiana (Itālijas miertiesnešu statūts), C-658/18, ECLI:EU:C:2020:572.

5

Lawrie-Blum

Union Syndicale Solidaires Isère

FNV Kunsten Informatie en Media

Balkaya

Betriebsrat der Ruhrlandklinik

Governo della Repubblica italiana

(6)  Piemēram, Tiesas 1982. gada 9. februāra spriedums lietā C-12/81, Garland, ECLI:EU:C:1982:44; Tiesas 1982. gada 9. jūnija spriedums lietā C-58/81, Eiropas Kopienu Komisija/Luksemburgas Lielhercogiste, ECLI:EU:C:1982:215; Tiesas 1989. gada 13. jūlija spriedums lietā C-171/88, Rinner-Kuehn, ECLI:EU:C:1989:328; Tiesas 1990. gada 27. jūnija spriedums lietā C-33/89, Kowalska, ECLI: EU:C:1990:265; Tiesas 1992. gada 4. jūnija spriedums lietā C-360/90, Böttel, ECLI:EU:C:1992:246; Tiesas 1996. gada 13. februāra spriedums lietā, C-342/93, Gillespie un citi, ECLI:EU:C:1996:46; Tiesas 1996. gada 7. marta spriedums lietā C-278/93, Freers un Speckmann, ECLI:EU:C:1996:83; Tiesas 2004. gada 30. marta spriedums lietā C-147/02, Alabaster, ECLI:EU:C:2004:192.

6

Garland

Rinner-Kuehn

Kowalska

Böttel

93

Freers

Speckmann

Alabaster

(7)  Padomes Direktīva 2000/43/EK (2000. gada 29. jūnijs), ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.).

7

(8)  Padomes Direktīva 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.).

8

(9)  Tiesas 2002. gada 17. septembra spriedums lietā C-320/00, Lawrence un citi, ECLI:EU:C:2002:498.

9

Lawrence

(10)  Tiesas 1980. gada 27. marta spriedums lietā C-129/79, Macarthys Ltd, ECLI:EU:C:1980:103.

10

Macarthys Ltd

(11)  Komisijas Ieteikums 2003/361/EK (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2102 (2016. gada 26. oktobris) par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību (OV L 327, 2.12.2016., 1. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula), (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

14

(15)  Tiesas 2015. gada 17. decembra spriedums lietā C-407/14, Arjona Camacho, ECLI:EU:C:2015:831, 45. punkts.

15

Arjona Camacho

(16)  Tiesas 1989. gada 17. oktobra spriedums lietā C-109/88, Danfoss, ECLI:EU:C:1989:383.

16

Danfoss

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

19

(20)  Tiesas 2019. gada 20. jūnija spriedums lietā C-404/18, Hakelbracht un citi, ECLI:EU:C:2019:523.

20

Hakelbracht

(21)  Padomes Regula (EK) Nr. 530/1999 (1999. gada 9. marts) par strukturālo statistiku attiecībā uz izpeļņu un darbaspēka izmaksām (OV L 63, 12.3.1999., 6. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

23

(24)  Padomes Direktīva 92/85/EEK (1992. gada 19. oktobris) par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti (desmitā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (OV L 348, 28.11.1992., 1. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1158 (2019. gada 20. jūnijs) par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2010/18/ES (OV L 188, 12.7.2019., 79. lpp.).

25

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/45 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/45

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/971

(2023. gada 10. maijs)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Cedro di Santa Maria del Cedro” (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Cedro di Santa Maria del Cedro”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Cedro di Santa Maria del Cedro”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens pamatots iebildumu paziņojums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Cedro di Santa Maria del Cedro” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens pamatots iebildumu paziņojums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Cedro di Santa Maria del Cedro” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Cedro di Santa Maria del Cedro” (ACVN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.6. grupas “Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 10. maijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 25, 24.1.2023., 12. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014 (2014. gada 13. jūnijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/46

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/972

(2023. gada 10. maijs),

ar ko kā jaunu pārtikas produktu atļauj laist tirgū Labisia pumila etanola ūdens ekstraktu un groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 (2015. gada 25. novembris) par jauniem pārtikas produktiem un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1852/2001 (1), un jo īpaši tās 12. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) 2015/2283 noteic, ka Savienībā tirgū drīkst laist tikai tādus jaunus pārtikas produktus, kas ir atļauti un iekļauti jauno pārtikas produktu Savienības sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) 2015/2283 noteic, ka Savienībā tirgū drīkst laist tikai tādus jaunus pārtikas produktus, kas ir atļauti un iekļauti jauno pārtikas produktu Savienības sarakstā.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 (2) 8. pantu tika pieņemta Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2470, ar ko izveido atļauto jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 (2) 8. pantu tika pieņemta Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2470, ar ko izveido atļauto jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu.

| (3) | 2019. gada 7. oktobrī uzņēmums Medika Natura Sdn. Bhd. (“pieteikuma iesniedzējs”, kas sākotnēji bija Orchid Life Sdn Bhd) Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 1. punktu iesniedza pieteikumu Savienības tirgū kā jaunu pārtikas produktu laist Labisia pumila etanola ūdens ekstraktu. Pieteikuma iesniedzējs lūdza atļaut Labisia pumila etanola ūdens ekstraktu izmantot uztura bagātinātājos, kas atbilst definīcijai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/46/EK (3) un ir paredzēti pieaugušajiem, izņemot grūtnieces un ar krūti barojošas sievietes, nepārsniedzot maksimālo lietošanas līmeni 750 mg dienā. |
| --- | --- |

(3)

2019. gada 7. oktobrī uzņēmums Medika Natura Sdn. Bhd. (“pieteikuma iesniedzējs”, kas sākotnēji bija Orchid Life Sdn Bhd) Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 1. punktu iesniedza pieteikumu Savienības tirgū kā jaunu pārtikas produktu laist Labisia pumila etanola ūdens ekstraktu. Pieteikuma iesniedzējs lūdza atļaut Labisia pumila etanola ūdens ekstraktu izmantot uztura bagātinātājos, kas atbilst definīcijai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/46/EK (3) un ir paredzēti pieaugušajiem, izņemot grūtnieces un ar krūti barojošas sievietes, nepārsniedzot maksimālo lietošanas līmeni 750 mg dienā.

| (4) | 2019. gada 7. oktobrī pieteikuma iesniedzējs Komisijai arī iesniedza pieteikumu, kurā lūdza aizsargāt īpašniekdatus, proti, farmakokinētikas pētījumu ar žurkām (4), bakteriālu reverso mutāciju testu (5), in vitro zīdītāju hromosomu aberāciju testu (6), zīdītāju eritrocītu mikrokodolu testu ar pelēm (7), atkārtotas devas (90 dienu) orālas toksicitātes pētījumu ar žurkām (8), šķīdības testu (9), in vitro mikrokodolu testu (10) un viena gada hroniskas toksicitātes testu (11). |
| --- | --- |

(4)

2019. gada 7. oktobrī pieteikuma iesniedzējs Komisijai arī iesniedza pieteikumu, kurā lūdza aizsargāt īpašniekdatus, proti, farmakokinētikas pētījumu ar žurkām (4), bakteriālu reverso mutāciju testu (5), in vitro zīdītāju hromosomu aberāciju testu (6), zīdītāju eritrocītu mikrokodolu testu ar pelēm (7), atkārtotas devas (90 dienu) orālas toksicitātes pētījumu ar žurkām (8), šķīdības testu (9), in vitro mikrokodolu testu (10) un viena gada hroniskas toksicitātes testu (11).

| (5) | 2020. gada 14. aprīlī Komisija lūdza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (“Iestāde”) novērtēt Labisia pumila etanola ūdens ekstraktu kā jaunu pārtikas produktu. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 14. aprīlī Komisija lūdza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (“Iestāde”) novērtēt Labisia pumila etanola ūdens ekstraktu kā jaunu pārtikas produktu.

| (6) | 2022. gada 28. septembrī saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 11. pantu Iestāde pieņēma zinātnisku atzinumu par Labisia pumila etanola ūdens ekstrakta kā jauna pārtikas produkta nekaitīgumu saskaņā ar Regulu (ES) 2015/2283 (12). |
| --- | --- |

(6)

2022. gada 28. septembrī saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 11. pantu Iestāde pieņēma zinātnisku atzinumu par Labisia pumila etanola ūdens ekstrakta kā jauna pārtikas produkta nekaitīgumu saskaņā ar Regulu (ES) 2015/2283 (12).

| (7) | Zinātniskajā atzinumā Iestāde secināja, ka etanola ūdens ekstrakts (1:1) no vesela Labisia pumila auga, sajaukts ar maltodekstrīnu (2:1), ko izmanto par žāvēšanas palīglīdzekli, mērķa grupai ir nekaitīgs līdz 350 mg dienā. Tāpēc ar minēto zinātnisko atzinumu pietiek, lai varētu pamatoti atzīt, ka Labisia pumila etanola ūdens ekstrakts, ja to lieto uztura bagātinātājos, kas atbilst definīcijai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/46/EK un ir paredzēti pieaugušajiem, izņemot grūtnieces un ar krūti barojošas sievietes, nepārsniedzot maksimālo lietošanas līmeni 350 mg dienā, atbilst tirgū laišanas nosacījumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 12. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(7)

Zinātniskajā atzinumā Iestāde secināja, ka etanola ūdens ekstrakts (1:1) no vesela Labisia pumila auga, sajaukts ar maltodekstrīnu (2:1), ko izmanto par žāvēšanas palīglīdzekli, mērķa grupai ir nekaitīgs līdz 350 mg dienā. Tāpēc ar minēto zinātnisko atzinumu pietiek, lai varētu pamatoti atzīt, ka Labisia pumila etanola ūdens ekstrakts, ja to lieto uztura bagātinātājos, kas atbilst definīcijai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/46/EK un ir paredzēti pieaugušajiem, izņemot grūtnieces un ar krūti barojošas sievietes, nepārsniedzot maksimālo lietošanas līmeni 350 mg dienā, atbilst tirgū laišanas nosacījumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 12. panta 1. punktu.

| (8) | Zinātniskajā atzinumā Iestāde arī norādīja, ka tās secinājums par jaunā pārtikas produkta nekaitīgumu ir balstīts uz šķīdības testu un toksikoloģisko informāciju (pētījumiem par farmakokinētiku, genotoksicitāti, subhronisku un hronisku orālo toksicitāti), bez kuriem tā jauno pārtikas produktu nebūtu varējusi novērtēt un izdarīt secinājumu. |
| --- | --- |

(8)

Zinātniskajā atzinumā Iestāde arī norādīja, ka tās secinājums par jaunā pārtikas produkta nekaitīgumu ir balstīts uz šķīdības testu un toksikoloģisko informāciju (pētījumiem par farmakokinētiku, genotoksicitāti, subhronisku un hronisku orālo toksicitāti), bez kuriem tā jauno pārtikas produktu nebūtu varējusi novērtēt un izdarīt secinājumu.

| (9) | Komisija lūdza pieteikuma iesniedzēju sīkāk precizēt, kāds ir pamatojums prasībai aizsargāt īpašumtiesības uz minētajiem datiem un pētījumiem, un precizēt prasību attiecībā uz ekskluzīvām tiesībām atsaukties uz tiem saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 26. panta 2. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(9)

Komisija lūdza pieteikuma iesniedzēju sīkāk precizēt, kāds ir pamatojums prasībai aizsargāt īpašumtiesības uz minētajiem datiem un pētījumiem, un precizēt prasību attiecībā uz ekskluzīvām tiesībām atsaukties uz tiem saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 26. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

| (10) | Pieteikuma iesniedzējs paziņoja, ka pieteikuma iesniegšanas laikā tam bija īpašumtiesības un ekskluzīvas tiesības atsaukties uz farmakokinētikas pētījumu ar žurkām, baktēriju reversās mutācijas testu, in vitro zīdītāju hromosomu aberācijas testu, zīdītāju eritrocītu mikrokodolu testu ar pelēm, atkārtotas devas (90 dienu) orālās toksicitātes pētījumu ar žurkām, šķīdības testu, in vitro mikrokodolu testu un viena gada hroniskās toksicitātes testu un ka trešās personas šiem datiem nevar ne likumīgi piekļūt, ne tos izmantot, ne uz tiem atsaukties. |
| --- | --- |

(10)

Pieteikuma iesniedzējs paziņoja, ka pieteikuma iesniegšanas laikā tam bija īpašumtiesības un ekskluzīvas tiesības atsaukties uz farmakokinētikas pētījumu ar žurkām, baktēriju reversās mutācijas testu, in vitro zīdītāju hromosomu aberācijas testu, zīdītāju eritrocītu mikrokodolu testu ar pelēm, atkārtotas devas (90 dienu) orālās toksicitātes pētījumu ar žurkām, šķīdības testu, in vitro mikrokodolu testu un viena gada hroniskās toksicitātes testu un ka trešās personas šiem datiem nevar ne likumīgi piekļūt, ne tos izmantot, ne uz tiem atsaukties.

| (11) | Komisija visu pieteikuma iesniedzēja sniegto informāciju novērtēja un konstatēja, ka tas Regulas (ES) 2015/2283 26. panta 2. punktā noteikto prasību izpildi ir pamatojis pietiekami. Tāpēc farmakokinētikas pētījums ar žurkām, baktēriju reversās mutācijas tests, in vitro zīdītāju hromosomu aberācijas tests, zīdītāju eritrocītu mikrokodolu tests ar pelēm, atkārtotas devas (90 dienu) orālās toksicitātes pētījums ar žurkām, šķīdības tests, in vitro mikrokodolu tests un viena gada hroniskās toksicitātes tests būtu jāaizsargā saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 27. panta 1. punktu. Attiecīgi piecus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā Labisia pumila etanola ūdens ekstraktu laist Savienības tirgū būtu jāatļauj tikai pieteikuma iesniedzējam. |
| --- | --- |

(11)

Komisija visu pieteikuma iesniedzēja sniegto informāciju novērtēja un konstatēja, ka tas Regulas (ES) 2015/2283 26. panta 2. punktā noteikto prasību izpildi ir pamatojis pietiekami. Tāpēc farmakokinētikas pētījums ar žurkām, baktēriju reversās mutācijas tests, in vitro zīdītāju hromosomu aberācijas tests, zīdītāju eritrocītu mikrokodolu tests ar pelēm, atkārtotas devas (90 dienu) orālās toksicitātes pētījums ar žurkām, šķīdības tests, in vitro mikrokodolu tests un viena gada hroniskās toksicitātes tests būtu jāaizsargā saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 27. panta 1. punktu. Attiecīgi piecus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā Labisia pumila etanola ūdens ekstraktu laist Savienības tirgū būtu jāatļauj tikai pieteikuma iesniedzējam.

| (12) | Tomēr, lai gan Labisia pumila etanola ūdens ekstrakta atļauja un tiesības atsaukties uz pieteikuma iesniedzēja dokumentācijā iekļautajiem datiem ir vienīgi pieteikuma iesniedzējam, pieteikties uz atļauju laist tirgū to pašu jauno pārtikas produktu nav liegts nākamajiem pieteikuma iesniedzējiem ar nosacījumu, ka pieteikums ir pamatots ar likumīgi iegūtu informāciju, kas pamato šādas atļaujas piešķiršanu. |
| --- | --- |

(12)

Tomēr, lai gan Labisia pumila etanola ūdens ekstrakta atļauja un tiesības atsaukties uz pieteikuma iesniedzēja dokumentācijā iekļautajiem datiem ir vienīgi pieteikuma iesniedzējam, pieteikties uz atļauju laist tirgū to pašu jauno pārtikas produktu nav liegts nākamajiem pieteikuma iesniedzējiem ar nosacījumu, ka pieteikums ir pamatots ar likumīgi iegūtu informāciju, kas pamato šādas atļaujas piešķiršanu.

| (13) | Ir lietderīgi, ka Labisia pumila etanola ūdens ekstraktu kā jaunu pārtikas produktu jauno pārtikas produktu Savienības sarakstā iekļauj kopā ar Regulas (ES) 2015/2283 9. panta 3. punktā minēto informāciju. Šajā sakarā saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja ierosinātajiem un Iestādes novērtētajiem uztura bagātinātāju, kas satur Labisia pumila etanola ūdens ekstraktu, lietošanas nosacījumiem, ar atbilstīgu marķējumu patērētāji ir jāinformē, ka uztura bagātinātājus, kas satur Labisia pumila etanola ūdens ekstraktu, būtu jālieto tikai pieaugušajiem, izņemot grūtnieces un ar krūti barojošas sievietes. |
| --- | --- |

(13)

Ir lietderīgi, ka Labisia pumila etanola ūdens ekstraktu kā jaunu pārtikas produktu jauno pārtikas produktu Savienības sarakstā iekļauj kopā ar Regulas (ES) 2015/2283 9. panta 3. punktā minēto informāciju. Šajā sakarā saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja ierosinātajiem un Iestādes novērtētajiem uztura bagātinātāju, kas satur Labisia pumila etanola ūdens ekstraktu, lietošanas nosacījumiem, ar atbilstīgu marķējumu patērētāji ir jāinformē, ka uztura bagātinātājus, kas satur Labisia pumila etanola ūdens ekstraktu, būtu jālieto tikai pieaugušajiem, izņemot grūtnieces un ar krūti barojošas sievietes.

| (14) | Labisia pumila etanola ūdens ekstraktu būtu jāiekļauj jauno pārtikas produktu Savienības sarakstā, kas noteikts Īstenošanas regulā (ES) 2017/2470. Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikums. |
| --- | --- |

(14)

Labisia pumila etanola ūdens ekstraktu būtu jāiekļauj jauno pārtikas produktu Savienības sarakstā, kas noteikts Īstenošanas regulā (ES) 2017/2470. Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikums.

| (15) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Savienības tirgū ir atļauts laist Labisia pumila etanola ūdens ekstraktu.

Labisia pumila etanola ūdens ekstraktu iekļauj jauno pārtikas produktu Savienības sarakstā, kas noteikts Īstenošanas regulā (ES) 2017/2470.

2.   Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Piecus gadus no 2023. gada 6. jūnija tikai uzņēmumam Medika Natura Sdn. Bhd. (13) ir atļauts Savienības tirgū laist 1. pantā minēto jauno pārtikas produktu, ja vien atļauju attiecībā uz minēto jauno pārtikas produktu nesaņem kāds nākamais pieteikuma iesniedzējs, neatsaucoties uz zinātniskajiem datiem, kas aizsargāti saskaņā ar 3. pantu, vai vienojoties ar uzņēmumu Medika Natura Sdn. Bhd.

3. pants

Piecus gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas zinātniskos datus, kas iekļauti pieteikuma dokumentācijā un atbilst Regulas (ES) 2015/2283 26. panta 2. punkta nosacījumiem, neizmanto neviena nākamā pieteikuma iesniedzēja labā bez uzņēmuma Medika Natura Sdn. Bhd. piekrišanas.

4. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 10. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 327, 11.12.2015., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2470 (2017. gada 20. decembris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 izveido jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu (OV L 351, 30.12.2017., 72. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/46/EK (2002. gada 10. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (OV L 183, 12.7.2002., 51. lpp.).

3

(4)  48. pielikums.

4

(5)  52. pielikums.

5

(6)  53. pielikums.

6

(7)  54. pielikums.

7

(8)  55. pielikums.

8

(9)  91. pielikums.

9

(10)  92. pielikums.

10

(11)  93., 94., 97. un 98. pielikums.

11

(12)  
  EFSA Journal 2022;20(11):7611.

12

EFSA Journal

(13)  
  Nr. 44B Jalan Bola Tampar 13/14 Section 13, 40100 Shah Alam Selangor, Malaizija.

13

Nr. 44B Jalan Bola Tampar 13/14 Section 13, 40100 Shah Alam Selangor

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma 1. tabulā (“Atļautie jaunie pārtikas produkti”) iekļauj šādu ierakstu:










  Atļautais jaunais pārtikas produkts | Jaunā pārtikas produkta lietošanas nosacījumi | Īpašas papildu marķēšanas prasības | Citas prasības | Datu aizsardzība |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “
  Labisia pumila etanola ūdens ekstrakts | Konkrēta pārtikas kategorija | Maksimālais līmenis | 1. | Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “Labisia pumila etanola ūdens ekstrakts”. |

1)

pielikuma 1. tabulā (“Atļautie jaunie pārtikas produkti”) iekļauj šādu ierakstu:

Atļautais jaunais pārtikas produkts

Jaunā pārtikas produkta lietošanas nosacījumi

Īpašas papildu marķēšanas prasības

Citas prasības

Datu aizsardzība

“
  Labisia pumila etanola ūdens ekstrakts

Konkrēta pārtikas kategorija

Maksimālais līmenis

1.

Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “Labisia pumila etanola ūdens ekstrakts”.

| 2. | Jauno pārtikas produktu saturošu uztura bagātinātāju marķējumā jābūt norādei, ka tos būtu jālieto tikai personām, kas vecākas par 18 gadiem, izņemot grūtnieces un ar krūti barojošas sievietes. |
| --- | --- |

2.

Jauno pārtikas produktu saturošu uztura bagātinātāju marķējumā jābūt norādei, ka tos būtu jālieto tikai personām, kas vecākas par 18 gadiem, izņemot grūtnieces un ar krūti barojošas sievietes.

Atļauts no 2023. gada 6. jūnija. Šī iekļaušana ir pamatota ar patentētiem zinātniskiem pierādījumiem un zinātniskiem datiem, kas aizsargāti saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 26. pantu.

Pieteikuma iesniedzējs: Medika Natura Sdn. Bhd., Nr. 44B Jalan Bola Tampar 13/14 Section 13, 40100 Shah Alam Selangor, Malaizija. Datu aizsardzības periodā jauno pārtikas produktu Labisia pumila etanola ūdens ekstraktu laist Savienības tirgū ir atļauts tikai uzņēmumam Medika Natura Sdn. Bhd., ja vien vēlāk, neatsaucoties uz patentētajiem zinātniskajiem pierādījumiem vai zinātniskajiem datiem, kas aizsargāti saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 26. pantu, vai vienojoties ar uzņēmumu Medika Natura Sdn. Bhd., atļauju attiecībā uz jauno pārtikas produktu nesaņem kāds nākamais pieteikuma iesniedzējs.

Datu aizsardzības termiņa beigu datums: 2028. gada 6. jūnijs.”;

Uztura bagātinātāji, kas atbilst definīcijai Direktīvā 2002/46/EK un paredzēti pieaugušajiem, izņemot grūtnieces un ar krūti barojošas sievietes

350 mg dienā

| 2) | pielikuma 2. tabulā (“Specifikācijas”) iekļauj šādu ierakstu:






  Atļautais jaunais pārtikas produkts | Specifikācijas |
| --- | --- | --- |
| “
  Labisia pumila etanola ūdens ekstrakts | Apraksts/definīcija

  Jaunais pārtikas produkts ir hidroalkoholisks ekstrakts, kas iegūts no kaltēta vesela Labisia pumila (Blume) Fern.-Vill. auga.
  Jaunā pārtikas produkta ražošanas process sākas ar auga Labisia pumila mazgāšanu, žāvēšanu un malšanu. Pēc tam samalto augu materiālu divreiz ekstrahē ar ūdens un etanola maisījumu (tilpumattiecībā 50/50). Pēc tam šķidro ekstraktu koncentrē, sajauc ar maltodekstrīnu (ko izmanto par žāvēšanas palīglīdzekli) proporcijā 2:1 un žāvē ar izsmidzināšanu.

  Parametri/sastāvs (ieskaitot maltodekstrīnu) | Daļiņu izmērs: > 90 % līdz 120 linuma acīm (125 μm) |

2)

pielikuma 2. tabulā (“Specifikācijas”) iekļauj šādu ierakstu:

Atļautais jaunais pārtikas produkts

Specifikācijas

“
  Labisia pumila etanola ūdens ekstrakts

Apraksts/definīcija

Jaunais pārtikas produkts ir hidroalkoholisks ekstrakts, kas iegūts no kaltēta vesela Labisia pumila (Blume) Fern.-Vill. auga.

Jaunā pārtikas produkta ražošanas process sākas ar auga Labisia pumila mazgāšanu, žāvēšanu un malšanu. Pēc tam samalto augu materiālu divreiz ekstrahē ar ūdens un etanola maisījumu (tilpumattiecībā 50/50). Pēc tam šķidro ekstraktu koncentrē, sajauc ar maltodekstrīnu (ko izmanto par žāvēšanas palīglīdzekli) proporcijā 2:1 un žāvē ar izsmidzināšanu.

Parametri/sastāvs (ieskaitot maltodekstrīnu)

Daļiņu izmērs: > 90 % līdz 120 linuma acīm (125 μm)

| | Pelni: < 10 % |
| --- | --- |

Pelni: < 10 %

| | Skābē nešķīstoši pelni: < 1 % |
| --- | --- |

Skābē nešķīstoši pelni: < 1 %

| | Mitruma saturs: < 8 % |
| --- | --- |

Mitruma saturs: < 8 %

| | Etanols: < 1 % (masas) |
| --- | --- |

Etanols: < 1 % (masas)

| | Gallusskābe: 2–10 % (masas) |
| --- | --- |

Gallusskābe: 2–10 % (masas)

| | Ogļhidrāti: 70–90 g/100 g |
| --- | --- |

Ogļhidrāti: 70–90 g/100 g

| | Proteīni: < 9 % (masas) |
| --- | --- |

Proteīni: < 9 % (masas)

| | Kopējais tauku saturs: < 3 % (masas) |
| --- | --- |

Kopējais tauku saturs: < 3 % (masas)

| | Saponīns (A ardīzijkripsīna formā): < 1,5 % (masas) |
| --- | --- |

Saponīns (A ardīzijkripsīna formā): < 1,5 % (masas)

Mikrobioloģiskie kritēriji

| | Aerobo mikroorganismu koloniju skaits: < 1 × 104 KVV/g |
| --- | --- |

Aerobo mikroorganismu koloniju skaits: < 1 × 104 KVV/g

| | Rauga un pelējuma sēnītes: < 5 × 102 KVV/g |
| --- | --- |

Rauga un pelējuma sēnītes: < 5 × 102 KVV/g

| | E. coli: 10 gramos nekonstatē |
| --- | --- |

E. coli: 10 gramos nekonstatē

| | S. aureus: 10 gramos nekonstatē |
| --- | --- |

S. aureus: 10 gramos nekonstatē

| | Salmonella: 25 gramos nekonstatē |
| --- | --- |

Salmonella: 25 gramos nekonstatē

| | P. aeruginosa: 10 gramos nekonstatē |
| --- | --- |

P. aeruginosa: 10 gramos nekonstatē

KVV: kolonijas veidojošas vienības”

---

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/52

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/973

(2023. gada 15. maijs),

ar ko attiecībā uz ierakstiem par Kanādu, Čīli, Apvienoto Karalisti un Amerikas Savienotajām Valstīm to trešo valstu sarakstos, no kurām Savienībā atļauts ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus, groza Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (1), un jo īpaši tās 230. panta 1. punktu un 232. panta 1. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) 2016/429 nosaka: lai Savienībā varētu ievest dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, tiem jābūt no tādas trešās valsts vai teritorijas vai to zonas vai nodalījuma, kas norādīti sarakstā saskaņā ar minētās regulas 230. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) 2016/429 nosaka: lai Savienībā varētu ievest dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, tiem jābūt no tādas trešās valsts vai teritorijas vai to zonas vai nodalījuma, kas norādīti sarakstā saskaņā ar minētās regulas 230. panta 1. punktu.

| (2) | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2) nosaka dzīvnieku veselības prasības, kuras jāievēro, lai konkrētu sugu un kategoriju dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, ja tie ir no trešām valstīm vai teritorijām vai to zonām vai – akvakultūras dzīvnieku gadījumā – nodalījumiem, varētu ievest Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2) nosaka dzīvnieku veselības prasības, kuras jāievēro, lai konkrētu sugu un kategoriju dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, ja tie ir no trešām valstīm vai teritorijām vai to zonām vai – akvakultūras dzīvnieku gadījumā – nodalījumiem, varētu ievest Savienībā.

| (3) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/404 (3) ir izveidoti tādu trešo valstu vai teritoriju vai to zonu vai nodalījumu saraksti, no kuriem Savienībā atļauts ievest Deleģētās regulas (ES) 2020/692 darbības jomā esošu sugu un kategoriju dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus. |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/404 (3) ir izveidoti tādu trešo valstu vai teritoriju vai to zonu vai nodalījumu saraksti, no kuriem Savienībā atļauts ievest Deleģētās regulas (ES) 2020/692 darbības jomā esošu sugu un kategoriju dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus.

| (4) | Konkrēti, Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumā sniegti tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu saraksti, no kurām Savienībā atļauts ievest attiecīgi mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus. |
| --- | --- |

(4)

Konkrēti, Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumā sniegti tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu saraksti, no kurām Savienībā atļauts ievest attiecīgi mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus.

| (5) | Kanāda paziņoja Komisijai par diviem augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem, kuri laikposmā no 2023. gada 17. līdz 19. aprīlim ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināti mājputnu populācijā Ontārio (1) un Kvebekas (1) provincē. |
| --- | --- |

(5)

Kanāda paziņoja Komisijai par diviem augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem, kuri laikposmā no 2023. gada 17. līdz 19. aprīlim ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināti mājputnu populācijā Ontārio (1) un Kvebekas (1) provincē.

| (6) | Arī Čīle paziņoja Komisijai par trim augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem, kuri laikposmā no 2023. gada 18. līdz 20. aprīlim ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināti mājputnu populācijā Valparaiso (2) un Biobio (1) reģionā. |
| --- | --- |

(6)

Arī Čīle paziņoja Komisijai par trim augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem, kuri laikposmā no 2023. gada 18. līdz 20. aprīlim ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināti mājputnu populācijā Valparaiso (2) un Biobio (1) reģionā.

| (7) | Arī Apvienotā Karaliste paziņoja Komisijai par sešiem augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem, kuri laikposmā no 2023. gada 31. marta līdz 29. aprīlim ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināti mājputnu populācijā Anglijā, Devonas (1), Sautjorkšīras (1) un Jorkšīras (1) grāfistē, kā arī Velsā, Povīsas grāfistē (3). |
| --- | --- |

(7)

Arī Apvienotā Karaliste paziņoja Komisijai par sešiem augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem, kuri laikposmā no 2023. gada 31. marta līdz 29. aprīlim ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināti mājputnu populācijā Anglijā, Devonas (1), Sautjorkšīras (1) un Jorkšīras (1) grāfistē, kā arī Velsā, Povīsas grāfistē (3).

| (8) | Pēc tam, kad bija konstatēti šie nesenie augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumi, Kanādas, Čīles un Apvienotās Karalistes veterinārās iestādes ap skartajiem objektiem izveidoja vismaz 10 km lielas ierobežojumu zonas un īstenoja pilnīgas izkaušanas politiku, lai kontrolētu augsti patogēniskās putnu gripas klātbūtni un ierobežotu šīs slimības izplatīšanos. |
| --- | --- |

(8)

Pēc tam, kad bija konstatēti šie nesenie augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumi, Kanādas, Čīles un Apvienotās Karalistes veterinārās iestādes ap skartajiem objektiem izveidoja vismaz 10 km lielas ierobežojumu zonas un īstenoja pilnīgas izkaušanas politiku, lai kontrolētu augsti patogēniskās putnu gripas klātbūtni un ierobežotu šīs slimības izplatīšanos.

| (9) | Kanāda, Čīle un Apvienotā Karaliste iesniedza Komisijai informāciju par to teritorijā valdošo epidemioloģisko situāciju un par pasākumiem, ko tās veikušas, lai nepieļautu augsti patogēniskās putnu gripas tālāku izplatīšanos. Komisija šo informāciju izvērtēja. Pamatojoties uz minēto izvērtējumu un lai aizsargātu dzīvnieku veselības statusu Savienībā, vairs nevajadzētu atļaut Savienībā ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus no apgabaliem, uz kuriem attiecas ierobežojumi, ko neseno augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu dēļ noteikušas Kanādas, Čīles un Apvienotās Karalistes veterinārās iestādes. |
| --- | --- |

(9)

Kanāda, Čīle un Apvienotā Karaliste iesniedza Komisijai informāciju par to teritorijā valdošo epidemioloģisko situāciju un par pasākumiem, ko tās veikušas, lai nepieļautu augsti patogēniskās putnu gripas tālāku izplatīšanos. Komisija šo informāciju izvērtēja. Pamatojoties uz minēto izvērtējumu un lai aizsargātu dzīvnieku veselības statusu Savienībā, vairs nevajadzētu atļaut Savienībā ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus no apgabaliem, uz kuriem attiecas ierobežojumi, ko neseno augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu dēļ noteikušas Kanādas, Čīles un Apvienotās Karalistes veterinārās iestādes.

| (10) | Turklāt Kanāda iesniedza atjauninātu informāciju par tās teritorijā valdošo epidemioloģisko situāciju saistībā ar astoņiem augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem, kuri laikposmā no 2022. gada 5. aprīļa līdz 1. decembrim bija apstiprināti Britu Kolumbijas (4), Ontārio (3) un Kvebekas (1) provincē esošajos mājputnu objektos. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt Kanāda iesniedza atjauninātu informāciju par tās teritorijā valdošo epidemioloģisko situāciju saistībā ar astoņiem augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem, kuri laikposmā no 2022. gada 5. aprīļa līdz 1. decembrim bija apstiprināti Britu Kolumbijas (4), Ontārio (3) un Kvebekas (1) provincē esošajos mājputnu objektos.

| (11) | Turklāt Apvienotā Karaliste iesniedza atjauninātu informāciju par tās teritorijā valdošo epidemioloģisko situāciju saistībā ar 58 augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem, kas laikposmā no 2022. gada 3. septembra līdz 2023. gada 10. martam bija apstiprināti Anglijā, Kambrijas (1), Herefordšīras (1), Linkolnšīras (6), Norfolkas (42), Nortjorkšīras (1), Stefordšīras (1), Safolkas (4), Vorčesteršīras (1) un Jorkšīras (1) grāfistē esošajos mājputnu objektos. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt Apvienotā Karaliste iesniedza atjauninātu informāciju par tās teritorijā valdošo epidemioloģisko situāciju saistībā ar 58 augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem, kas laikposmā no 2022. gada 3. septembra līdz 2023. gada 10. martam bija apstiprināti Anglijā, Kambrijas (1), Herefordšīras (1), Linkolnšīras (6), Norfolkas (42), Nortjorkšīras (1), Stefordšīras (1), Safolkas (4), Vorčesteršīras (1) un Jorkšīras (1) grāfistē esošajos mājputnu objektos.

| (12) | Turklāt Kanāda un Apvienotā Karaliste iesniedza informāciju par pasākumiem, ko tās veikušas, lai nepieļautu augsti patogēniskās putnu gripas tālāku izplatīšanos. Konkrēti, pēc šo jauno minētās slimības uzliesmojumu konstatēšanas Kanāda un Apvienotā Karaliste ir īstenojušas pilnīgas izkaušanas politiku nolūkā kontrolēt un ierobežot minētās slimības izplatīšanos, un pēc šādas politikas īstenošanas to teritorijā esošajos inficētajos mājputnu objektos tās ir arī pabeigušas nepieciešamo tīrīšanu un dezinficēšanu. |
| --- | --- |

(12)

Turklāt Kanāda un Apvienotā Karaliste iesniedza informāciju par pasākumiem, ko tās veikušas, lai nepieļautu augsti patogēniskās putnu gripas tālāku izplatīšanos. Konkrēti, pēc šo jauno minētās slimības uzliesmojumu konstatēšanas Kanāda un Apvienotā Karaliste ir īstenojušas pilnīgas izkaušanas politiku nolūkā kontrolēt un ierobežot minētās slimības izplatīšanos, un pēc šādas politikas īstenošanas to teritorijā esošajos inficētajos mājputnu objektos tās ir arī pabeigušas nepieciešamo tīrīšanu un dezinficēšanu.

| (13) | Komisija izvērtēja Kanādas un Apvienotās Karalistes iesniegto informāciju un secināja, ka augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumi mājputnu objektos ir novērsti un ka vairs nepastāv risks, kas saistīts ar mājputnu izcelsmes preču ievešanu Savienībā no tām Kanādas un Apvienotās Karalistes zonām, no kurām šo uzliesmojumu rezultātā mājputnu izcelsmes preču ievešana Savienībā bija apturēta. |
| --- | --- |

(13)

Komisija izvērtēja Kanādas un Apvienotās Karalistes iesniegto informāciju un secināja, ka augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumi mājputnu objektos ir novērsti un ka vairs nepastāv risks, kas saistīts ar mājputnu izcelsmes preču ievešanu Savienībā no tām Kanādas un Apvienotās Karalistes zonām, no kurām šo uzliesmojumu rezultātā mājputnu izcelsmes preču ievešana Savienībā bija apturēta.

| (14) | Tāpēc, lai ņemtu vērā augsti patogēniskās putnu gripas pašreizējo epidemioloģisko situāciju Kanādā, Čīlē un Apvienotajā Karalistē, būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikums. |
| --- | --- |

(14)

Tāpēc, lai ņemtu vērā augsti patogēniskās putnu gripas pašreizējo epidemioloģisko situāciju Kanādā, Čīlē un Apvienotajā Karalistē, būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikums.

| (15) | Ņemot vērā pašreizējo epidemioloģisko situāciju saistībā ar augsti patogēnisko putnu gripu Kanādā, Čīlē un Apvienotajā Karalistē un nopietno risku, ka šī slimība varētu tikt ievesta Savienībā, grozījumiem, kas ar šo regulu izdarāmi Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumā, būtu jāstājas spēkā steidzami. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā pašreizējo epidemioloģisko situāciju saistībā ar augsti patogēnisko putnu gripu Kanādā, Čīlē un Apvienotajā Karalistē un nopietno risku, ka šī slimība varētu tikt ievesta Savienībā, grozījumiem, kas ar šo regulu izdarāmi Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumā, būtu jāstājas spēkā steidzami.

| (16) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2023/868 (4) ir grozīts Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikums, minētajos pielikumos grozot rindas par zonu US-2.278 un ierakstos par Amerikas Savienotajām Valstīm nosakot šīs iepriekš slēgtās zonas atvēršanas dienu. Minētās regulas V un XIV pielikumā ir konstatētas kļūdas par zonas US-2.278 atvēršanas dienu, tāpēc rindas par zonu US-2.278 šajos pielikumos būtu attiecīgi jālabo. Šis labojums būtu jāpiemēro no dienas, kad sāk piemērot Īstenošanas regulu (ES) 2023/868. |
| --- | --- |

(16)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2023/868 (4) ir grozīts Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikums, minētajos pielikumos grozot rindas par zonu US-2.278 un ierakstos par Amerikas Savienotajām Valstīm nosakot šīs iepriekš slēgtās zonas atvēršanas dienu. Minētās regulas V un XIV pielikumā ir konstatētas kļūdas par zonas US-2.278 atvēršanas dienu, tāpēc rindas par zonu US-2.278 šajos pielikumos būtu attiecīgi jālabo. Šis labojums būtu jāpiemēro no dienas, kad sāk piemērot Īstenošanas regulu (ES) 2023/868.

| (17) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(17)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Labojums Īstenošanas regulā (ES) 2021/404

1.   Regulas V pielikuma 1. daļas B iedaļas ierakstā par Amerikas Savienotajām Valstīm rindu par zonu US-2.278 aizstāj ar šādu:

| “US

  Amerikas Savienotās Valstis | US-2.278 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 23.9.2022. | 31.3.2023.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

“US

Amerikas Savienotās Valstis

US-2.278

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

23.9.2022.

31.3.2023.”

2.   Regulas XIV pielikuma 1. daļas B iedaļas ierakstā par Amerikas Savienotajām Valstīm rindas par zonu US-2.278 aizstāj ar šādām:

| “US

  Amerikas Savienotās Valstis | US-2.278 | POU, RAT | N, P1 | | 23.9.2022. | 31.3.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 23.9.2022. | 31.3.2023.” |

“US

Amerikas Savienotās Valstis

US-2.278

POU, RAT

N, P1

23.9.2022.

31.3.2023.

GBM

P1

23.9.2022.

31.3.2023.”

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tomēr 2. pantu piemēro no 2023. gada 29. aprīļa.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 15. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2020. gada 30. janvāris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu ievešanu Savienībā, to pārvietošanu un rīkošanos ar tiem pēc ievešanas papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (OV L 174, 3.6.2020., 379. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/404 (2021. gada 24. marts), ar ko nosaka tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu sarakstus, no kurām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 atļauts Savienībā ievest dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus (OV L 114, 31.3.2021., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/868 (2023. gada 27. aprīlis), ar ko attiecībā uz ierakstiem par Kanādu, Čīli, Apvienoto Karalisti un Amerikas Savienotajām Valstīm to trešo valstu sarakstos, no kurām Savienībā atļauts ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus, groza Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu (OV L 113, 28.4.2023., 12. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu groza šādi:

| 1) | regulas V pielikumu groza šādi:






  a) | 1. daļas B iedaļu groza šādi:






  i) | ierakstā par Kanādu rindu par zonu CA-2.8 aizstāj ar šādu:











  “CA

  Kanāda | CA-2.8 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 5.4.2022. | 21.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

regulas V pielikumu groza šādi:

a)

1. daļas B iedaļu groza šādi:

i)

ierakstā par Kanādu rindu par zonu CA-2.8 aizstāj ar šādu:

“CA

Kanāda

CA-2.8

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

5.4.2022.

21.4.2023.”;

| ii) | ierakstā par Kanādu rindu par zonu CA-2.52 aizstāj ar šādu:











  “CA

  Kanāda | CA-2.52 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 3.5.2022. | 21.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

ierakstā par Kanādu rindu par zonu CA-2.52 aizstāj ar šādu:

“CA

Kanāda

CA-2.52

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

3.5.2022.

21.4.2023.”;

| iii) | ierakstā par Kanādu rindu par zonu CA-2.54 aizstāj ar šādu:











  “CA

  Kanāda | CA-2.54 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 3.5.2022. | 21.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

ierakstā par Kanādu rindu par zonu CA-2.54 aizstāj ar šādu:

“CA

Kanāda

CA-2.54

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

3.5.2022.

21.4.2023.”;

| iv) | ierakstā par Kanādu rindu par zonu CA-2.65 aizstāj ar šādu:











  “CA

  Kanāda | CA-2.65 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022. | 21.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iv)

ierakstā par Kanādu rindu par zonu CA-2.65 aizstāj ar šādu:

“CA

Kanāda

CA-2.65

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

18.5.2022.

21.4.2023.”;

| v) | ierakstā par Kanādu rindu par zonu CA-2.148 aizstāj ar šādu:











  “CA

  Kanāda | CA-2.148 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 16.10.2022. | 21.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

v)

ierakstā par Kanādu rindu par zonu CA-2.148 aizstāj ar šādu:

“CA

Kanāda

CA-2.148

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

16.10.2022.

21.4.2023.”;

| vi) | ierakstā par Kanādu rindu par zonu CA-2.153 aizstāj ar šādu:











  “CA

  Kanāda | CA-2.153 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 19.11.2022. | 21.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

vi)

ierakstā par Kanādu rindu par zonu CA-2.153 aizstāj ar šādu:

“CA

Kanāda

CA-2.153

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

19.11.2022.

21.4.2023.”;

| vii) | ierakstā par Kanādu rindas par zonām CA-2.161 un CA-2.162 aizstāj ar šādām:











  “CA

  Kanāda | CA-2.161 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 29.11.2022. | 21.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.162 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 1.12.2022. | 21.4.2023.”; |

vii)

ierakstā par Kanādu rindas par zonām CA-2.161 un CA-2.162 aizstāj ar šādām:

“CA

Kanāda

CA-2.161

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

29.11.2022.

21.4.2023.

CA-2.162

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

1.12.2022.

21.4.2023.”;

| viii) | ierakstā par Kanādu aiz rindas par zonu CA-2.183 pievieno šādas rindas par zonām CA-2.184 un CA-2.185:











  “CA

  Kanāda | CA-2.184 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 17.4.2023. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.185 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 19.4.2023.”; | |

viii)

ierakstā par Kanādu aiz rindas par zonu CA-2.183 pievieno šādas rindas par zonām CA-2.184 un CA-2.185:

“CA

Kanāda

CA-2.184

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

17.4.2023.

CA-2.185

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

19.4.2023.”;

| ix) | ierakstā par Čīli aiz rindas par zonu CL-2.7 pievieno šādas rindas par zonām CL-2.8, CL-2.9 un CL-2.10:











  “CL

  Čīle | CL-2.8 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 18.4.2023. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CL-2.9 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.4.2023. | |
| CL-2.10 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.4.2023.”; | |

ix)

ierakstā par Čīli aiz rindas par zonu CL-2.7 pievieno šādas rindas par zonām CL-2.8, CL-2.9 un CL-2.10:

“CL

Čīle

CL-2.8

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

18.4.2023.

CL-2.9

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.4.2023.

CL-2.10

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.4.2023.”;

| x) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.138 aizstāj ar šādu:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.138 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 3.9.2022. | 18.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

x)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.138 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.138

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

3.9.2022.

18.4.2023.”;

| xi) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.148 aizstāj ar šādu:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.148 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 19.9.2022. | 23.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xi)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.148 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.148

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

19.9.2022.

23.4.2023.”;

| xii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.153 aizstāj ar šādu:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.153 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 24.9.2022. | 14.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.153 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.153

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

24.9.2022.

14.4.2023.”;

| xiii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.155 aizstāj ar šādu:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.155 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 27.9.2022. | 23.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xiii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.155 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.155

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

27.9.2022.

23.4.2023.”;

| xiv) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.159 un GB-2.160 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.159 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 1.10.2022. | 23.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.160 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 1.10.2022. | 23.4.2023.”; |

xiv)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.159 un GB-2.160 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.159

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

1.10.2022.

23.4.2023.

GB-2.160

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

1.10.2022.

23.4.2023.”;

| xv) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.162 aizstāj ar šādu:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.162 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 4.10.2022. | 14.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xv)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.162 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.162

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

4.10.2022.

14.4.2023.”;

| xvi) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.164 aizstāj ar šādu:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.164 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 4.10.2022. | 23.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xvi)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.164 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.164

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

4.10.2022.

23.4.2023.”;

| xvii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.167 aizstāj ar šādu:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.167 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 6.10.2022. | 23.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xvii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.167 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.167

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

6.10.2022.

23.4.2023.”;

| xviii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.171 aizstāj ar šādu:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.171 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 9.10.2022. | 23.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xviii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.171 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.171

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

9.10.2022.

23.4.2023.”;

| xix) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.173 un GB-2.174 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.173 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 10.10.2022. | 23.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.174 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 10.10.2022. | 18.4.2023.”; |

xix)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.173 un GB-2.174 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.173

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

10.10.2022.

23.4.2023.

GB-2.174

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

10.10.2022.

18.4.2023.”;

| xx) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.176, GB-2.177 un GB-2.178 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.176 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 11.10.2022. | 19.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.177 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 11.10.2022. | 23.4.2023. |
| GB-2.178 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 11.10.2022. | 23.4.2023.”; |

xx)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.176, GB-2.177 un GB-2.178 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.176

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

11.10.2022.

19.4.2023.

GB-2.177

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

11.10.2022.

23.4.2023.

GB-2.178

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

11.10.2022.

23.4.2023.”;

| xxi) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.181 aizstāj ar šādu:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.181 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 12.10.2022. | 23.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxi)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.181 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.181

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

12.10.2022.

23.4.2023.”;

| xxii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.186, GB-2.187 un GB-2.188 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.186 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 14.10.2022. | 23.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.187 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 14.10.2022. | 23.4.2023. |
| GB-2.188 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 15.10.2022. | 19.4.2023.”; |

xxii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.186, GB-2.187 un GB-2.188 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.186

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

14.10.2022.

23.4.2023.

GB-2.187

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

14.10.2022.

23.4.2023.

GB-2.188

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

15.10.2022.

19.4.2023.”;

| xxiii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.190 aizstāj ar šādu:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.190 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 16.10.2022. | 14.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxiii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.190 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.190

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

16.10.2022.

14.4.2023.”;

| xxiv) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.192 aizstāj ar šādu:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.192 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 16.10.2022. | 23.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxiv)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.192 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.192

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

16.10.2022.

23.4.2023.”;

| xxv) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.196 aizstāj ar šādu:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.196 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 18.10.2022. | 23.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxv)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.196 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.196

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

18.10.2022.

23.4.2023.”;

| xxvi) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.199, GB-2.200 un GB-2.201 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.199 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 18.10.2022. | 23.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.200 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 19.10.2022. | 19.4.2023. |
| GB-2.201 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 19.10.2022. | 23.4.2023.”; |

xxvi)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.199, GB-2.200 un GB-2.201 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.199

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

18.10.2022.

23.4.2023.

GB-2.200

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

19.10.2022.

19.4.2023.

GB-2.201

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

19.10.2022.

23.4.2023.”;

| xxvii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.205, GB-2.206 un GB-2.207 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.205 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.10.2022. | 23.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.206 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 21.10.2022. | 23.4.2023. |
| GB-2.207 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 21.10.2022. | 19.4.2023.”; |

xxvii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.205, GB-2.206 un GB-2.207 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.205

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.10.2022.

23.4.2023.

GB-2.206

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

21.10.2022.

23.4.2023.

GB-2.207

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

21.10.2022.

19.4.2023.”;

| xxviii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.210 un GB-2.111 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.210 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 22.10.2022. | 19.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.211 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 22.10.2022. | 30.4.2023.”; |

xxviii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.210 un GB-2.111 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.210

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

22.10.2022.

19.4.2023.

GB-2.211

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

22.10.2022.

30.4.2023.”;

| xxix) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.214 un GB-2.215 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.214 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 23.10.2022. | 19.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.215 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 23.10.2022. | 23.4.2023.”; |

xxix)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.214 un GB-2.215 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.214

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

23.10.2022.

19.4.2023.

GB-2.215

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

23.10.2022.

23.4.2023.”;

| xxx) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.221 un GB-2.222 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.221 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 26.10.2022. | 19.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.222 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 26.10.2022. | 22.4.2023.”; |

xxx)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.221 un GB-2.222 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.221

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

26.10.2022.

19.4.2023.

GB-2.222

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

26.10.2022.

22.4.2023.”;

| xxxi) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.225 aizstāj ar šādu:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.225 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 28.10.2022. | 23.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxi)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.225 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.225

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

28.10.2022.

23.4.2023.”;

| xxxii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.228 aizstāj ar šādu:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.228 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 29.10.2022. | 22.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.228 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.228

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

29.10.2022.

22.4.2023.”;

| xxxiii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.234 aizstāj ar šādu:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.234 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 1.11.2022. | 22.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxiii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.234 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.234

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

1.11.2022.

22.4.2023.”;

| xxxiv) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.237 aizstāj ar šādu:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.237 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2.11.2022. | 19.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxiv)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.237 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.237

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2.11.2022.

19.4.2023.”;

| xxxv) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.239 aizstāj ar šādu:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.239 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 3.11.2022. | 23.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxv)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.239 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.239

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

3.11.2022.

23.4.2023.”;

| xxxvi) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.245 un GB-2.246 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.245 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 6.11.2022. | 18.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.246 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 6.11.2022. | 19.4.2023.”; |

xxxvi)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.245 un GB-2.246 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.245

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

6.11.2022.

18.4.2023.

GB-2.246

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

6.11.2022.

19.4.2023.”;

| xxxvii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.250 aizstāj ar šādu:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.250 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 9.11.2022. | 23.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxvii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.250 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.250

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

9.11.2022.

23.4.2023.”;

| xxxviii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.259 aizstāj ar šādu:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.259 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 16.11.2022. | 20.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxviii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.259 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.259

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

16.11.2022.

20.4.2023.”;

| xxxix) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.263 un GB-2.264 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.263 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.11.2022. | 16.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.264 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.11.2022. | 30.4.2023.”; |

xxxix)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.263 un GB-2.264 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.263

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.11.2022.

16.4.2023.

GB-2.264

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.11.2022.

30.4.2023.”;

| xl) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.268 un GB-2.269 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.268 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 23.11.2022. | 19.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.269 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 26.11.2022. | 22.4.2023.”; |

xl)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.268 un GB-2.269 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.268

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

23.11.2022.

19.4.2023.

GB-2.269

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

26.11.2022.

22.4.2023.”;

| xli) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.276 aizstāj ar šādu:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.276 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 13.12.2022. | 16.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xli)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.276 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.276

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

13.12.2022.

16.4.2023.”;

| xlii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.278 un GB-2.279 aizstāj ar šādām:












  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.278 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | | 15.12.2022. | 24.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.279 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | | 15.12.2022. | 13.4.2023.”; |

xlii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.278 un GB-2.279 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.278

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

15.12.2022.

24.4.2023.

GB-2.279

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

15.12.2022.

13.4.2023.”;

| xliii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.281 aizstāj ar šādu:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.281 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.12.2022. | 23.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xliii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.281 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.281

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.12.2022.

23.4.2023.”;

| xliv) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.284 un GB-2.285 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.284 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 30.12.2022. | 23.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.285 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 4.1.2023. | 18.4.2023.”; |

xliv)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.284 un GB-2.285 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.284

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

30.12.2022.

23.4.2023.

GB-2.285

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

4.1.2023.

18.4.2023.”;

| xlv) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.287 aizstāj ar šādu:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.287 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 10.1.2023. | 19.4.2023.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xlv)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.287 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.287

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

10.1.2023.

19.4.2023.”;

| xlvi) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.289 un GB-2.290 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.289 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 12.1.2023. | 18.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.290 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 12.1.2023. | 18.4.2023.”; |

xlvi)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.289 un GB-2.290 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.289

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

12.1.2023.

18.4.2023.

GB-2.290

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

12.1.2023.

18.4.2023.”;

| xlvii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.295 un GB-2.296 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.295 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 21.2.2023. | 27.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.296 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 10.3.2023. | 4.5.2023.”; |

xlvii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.295 un GB-2.296 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.295

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

21.2.2023.

27.4.2023.

GB-2.296

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

10.3.2023.

4.5.2023.”;

| xlviii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti aiz rindas par zonu GB-2.296 pievieno šādas rindas par zonām GB-2.297 līdz GB-2.302:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.297 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 31.3.2023. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.298 | N, P1 | | 13.4.2023. | |
| GB-2.299 | N, P1 | | 13.4.2023. | |
| GB-2.300 | N, P1 | | 23.4.2023. | |
| GB-2.301 | N, P1 | | 27.4.2023. | |
| GB-2.302 | N, P1 | | 29.4.2023.”; | |

xlviii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti aiz rindas par zonu GB-2.296 pievieno šādas rindas par zonām GB-2.297 līdz GB-2.302:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.297

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

31.3.2023.

GB-2.298

N, P1

13.4.2023.

GB-2.299

N, P1

13.4.2023.

GB-2.300

N, P1

23.4.2023.

GB-2.301

N, P1

27.4.2023.

GB-2.302

N, P1

29.4.2023.”;

| b) | 2. daļu groza šādi:






  i) | ierakstā par Kanādu aiz zonas CA-2.183 apraksta pievieno šādus zonu CA-2.184 un CA-2.185 aprakstus:







  “Kanāda | CA-2.184 | Quebec- Latitude 45.74, Longitude -72.72
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Sainte-Hélène-de-Bagot and Saint-Eugene-de-Grantham.
  10km SZ: Sainte-Hélène-de-Bagot, Saint-Eugène-de-Grantham, Saint-Germain de-Grantham, Saint-Guillaume, Saint-Hugues, Saint-Liboire, Sait-Nazaire-d’Acton, Saint-Simon-De-Bagot, Saint-Théodore-d’Acton, and Upton |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.185 | Ontario- Latitude 43.01, Longitude -80.29
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Waterford and Wilsonville
  10km SZ: Hagersville, Ohsweken, Simcoe, Townsend, Waterford, and Wilsonville”; |

b)

2. daļu groza šādi:

i)

ierakstā par Kanādu aiz zonas CA-2.183 apraksta pievieno šādus zonu CA-2.184 un CA-2.185 aprakstus:

“Kanāda

CA-2.184

Quebec- Latitude 45.74, Longitude -72.72

The municipalities involved are:

3km PZ: Sainte-Hélène-de-Bagot and Saint-Eugene-de-Grantham.

10km SZ: Sainte-Hélène-de-Bagot, Saint-Eugène-de-Grantham, Saint-Germain de-Grantham, Saint-Guillaume, Saint-Hugues, Saint-Liboire, Sait-Nazaire-d’Acton, Saint-Simon-De-Bagot, Saint-Théodore-d’Acton, and Upton

CA-2.185

Ontario- Latitude 43.01, Longitude -80.29

The municipalities involved are:

3km PZ: Waterford and Wilsonville

10km SZ: Hagersville, Ohsweken, Simcoe, Townsend, Waterford, and Wilsonville”;

| ii) | ierakstā par Čīli aiz zonas CL-2.7 apraksta pievieno šādus zonu CL-2.8, CL-2.9 un CL-2.10 aprakstus:







  “Čīle | CL-2.8 | Valparaíso Region, Province of Quillota, Commune of Hijuelas.
  Latitude -32.804 Longitude -71.052
  PZ: Communities: Romeral, San Rafael
  SZ: Communities: Purehue, Ocoa |
| --- | --- | --- | --- |
| CL-2.9 | Valparaíso Region, Province of Quillota, Commune of Nogales
  Latitude -32,744967 Longitude -71,180022
  PZ :Communities: La Peña
  SZ: Communities: Melón, Ex asentamiento El Melón, El Chamisal, Pucalán, Los Maquis, Nueva Pucalán, Rosario, El Navío, El Olivo, Garretón |
| CL-2.10 | Biobío Region, Province of Concepción
  latitude -36.809390, longitude -72.717702
  PZ: Commune of Florida, Communities: Chequén
  SZ: Commune of Florida, and part of commune of Tomé (a zone of 26 km2, separated by a highway). Communities: Porvenir, San Lorenzo, San Juan, Bodega, Peninhueque, Roa, Granerillos”; |

ii)

ierakstā par Čīli aiz zonas CL-2.7 apraksta pievieno šādus zonu CL-2.8, CL-2.9 un CL-2.10 aprakstus:

“Čīle

CL-2.8

Valparaíso Region, Province of Quillota, Commune of Hijuelas.

Latitude -32.804 Longitude -71.052

PZ: Communities: Romeral, San Rafael

SZ: Communities: Purehue, Ocoa

CL-2.9

Valparaíso Region, Province of Quillota, Commune of Nogales

Latitude -32,744967 Longitude -71,180022

PZ :Communities: La Peña

SZ: Communities: Melón, Ex asentamiento El Melón, El Chamisal, Pucalán, Los Maquis, Nueva Pucalán, Rosario, El Navío, El Olivo, Garretón

CL-2.10

Biobío Region, Province of Concepción

latitude -36.809390, longitude -72.717702

PZ: Commune of Florida, Communities: Chequén

SZ: Commune of Florida, and part of commune of Tomé (a zone of 26 km2, separated by a highway). Communities: Porvenir, San Lorenzo, San Juan, Bodega, Peninhueque, Roa, Granerillos”;

| iii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti aiz zonas GB-2.296 apraksta pievieno šādus zonu GB-2.297 līdz GB-2.302 aprakstus:







  “Apvienotā Karaliste | GB-2.297 | near Newton Abbot, Teignbridge, Devon, England, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N50.52 and Long: W3.64. |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.298 | near Newtown, Powys, Wales, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.57 and Long: W3.30. |
| GB-2.299 | near Leven, East Riding of Yorkshire, Yorkshire, England, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N53.89 and Long: W0.32. |
| GB-2.300 | near Montgomery, Powys, Wales, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.58 and Long: W3.24. |
| GB-2.301 | near Newtown, Powys, Wales, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.57 and Long: W3.29. |
| GB-2.302 | near Cantley, Doncaster, South Yorkshire, England, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N53.53 and Long: W0.99”; |

iii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti aiz zonas GB-2.296 apraksta pievieno šādus zonu GB-2.297 līdz GB-2.302 aprakstus:

“Apvienotā Karaliste

GB-2.297

near Newton Abbot, Teignbridge, Devon, England, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N50.52 and Long: W3.64.

GB-2.298

near Newtown, Powys, Wales, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.57 and Long: W3.30.

GB-2.299

near Leven, East Riding of Yorkshire, Yorkshire, England, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N53.89 and Long: W0.32.

GB-2.300

near Montgomery, Powys, Wales, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.58 and Long: W3.24.

GB-2.301

near Newtown, Powys, Wales, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.57 and Long: W3.29.

GB-2.302

near Cantley, Doncaster, South Yorkshire, England, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N53.53 and Long: W0.99”;

| 2) | regulas XIV pielikuma 1. daļas B iedaļu groza šādi:






  i) | ierakstā par Kanādu rindas par zonu CA-2.8 aizstāj ar šādām:











  “CA

  Kanāda | CA-2.8 | POU, RAT | N, P1 | | 5.4.2022. | 21.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 5.4.2022. | 21.4.2023.”; |

2)

regulas XIV pielikuma 1. daļas B iedaļu groza šādi:

i)

ierakstā par Kanādu rindas par zonu CA-2.8 aizstāj ar šādām:

“CA

Kanāda

CA-2.8

POU, RAT

N, P1

5.4.2022.

21.4.2023.

GBM

P1.

5.4.2022.

21.4.2023.”;

| ii) | ierakstā par Kanādu rindas par zonu CA-2.52 aizstāj ar šādām:











  “CA

  Kanāda | CA-2.52 | POU, RAT | N, P1 | | 3.5.2022. | 21.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 3.5.2022. | 21.4.2023.”; |

ii)

ierakstā par Kanādu rindas par zonu CA-2.52 aizstāj ar šādām:

“CA

Kanāda

CA-2.52

POU, RAT

N, P1

3.5.2022.

21.4.2023.

GBM

P1.

3.5.2022.

21.4.2023.”;

| iii) | ierakstā par Kanādu rindas par zonu CA-2.54 aizstāj ar šādām:











  “CA

  Kanāda | CA-2.54 | POU, RAT | N, P1 | | 3.5.2022. | 21.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 3.5.2022. | 21.4.2023.”; |

iii)

ierakstā par Kanādu rindas par zonu CA-2.54 aizstāj ar šādām:

“CA

Kanāda

CA-2.54

POU, RAT

N, P1

3.5.2022.

21.4.2023.

GBM

P1.

3.5.2022.

21.4.2023.”;

| iv) | ierakstā par Kanādu rindas par zonu CA-2.65 aizstāj ar šādām:











  “CA

  Kanāda | CA-2.65 | POU, RAT | N, P1 | | 18.5.2022. | 21.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 18.5.2022. | 21.4.2023.”; |

iv)

ierakstā par Kanādu rindas par zonu CA-2.65 aizstāj ar šādām:

“CA

Kanāda

CA-2.65

POU, RAT

N, P1

18.5.2022.

21.4.2023.

GBM

P1.

18.5.2022.

21.4.2023.”;

| v) | ierakstā par Kanādu rindas par zonu CA-2.148 aizstāj ar šādām:











  “CA

  Kanāda | CA-2.148 | POU, RAT | N, P1 | | 16.10.2022. | 21.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 16.10.2022. | 21.4.2023.”; |

v)

ierakstā par Kanādu rindas par zonu CA-2.148 aizstāj ar šādām:

“CA

Kanāda

CA-2.148

POU, RAT

N, P1

16.10.2022.

21.4.2023.

GBM

P1.

16.10.2022.

21.4.2023.”;

| vi) | ierakstā par Kanādu rindas par zonu CA-2.153 aizstāj ar šādām:











  “CA

  Kanāda | CA-2.153 | POU, RAT | N, P1 | | 19.11.2022. | 21.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 19.11.2022. | 21.4.2023.”; |

vi)

ierakstā par Kanādu rindas par zonu CA-2.153 aizstāj ar šādām:

“CA

Kanāda

CA-2.153

POU, RAT

N, P1

19.11.2022.

21.4.2023.

GBM

P1.

19.11.2022.

21.4.2023.”;

| vii) | ierakstā par Kanādu rindas par zonām CA-2.161 un CA-2.162 aizstāj ar šādām:











  “CA

  Kanāda | CA-2.161 | POU, RAT | N, P1 | | 29.11.2022. | 21.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 29.11.2022. | 21.4.2023. |
| CA-2.162 | POU, RAT | N, P1 | | 1.12.2022. | 21.4.2023. |
| GBM | P1. | | 1.12.2022. | 21.4.2023.”; |

vii)

ierakstā par Kanādu rindas par zonām CA-2.161 un CA-2.162 aizstāj ar šādām:

“CA

Kanāda

CA-2.161

POU, RAT

N, P1

29.11.2022.

21.4.2023.

GBM

P1.

29.11.2022.

21.4.2023.

CA-2.162

POU, RAT

N, P1

1.12.2022.

21.4.2023.

GBM

P1.

1.12.2022.

21.4.2023.”;

| viii) | ierakstā par Kanādu aiz rindas par zonu CA-2.183 pievieno šādas rindas par zonām CA-2.184 un CA-2.185:











  “CA

  Kanāda | CA-2.184 | POU, RAT | N, P1 | | 17.4.2023. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 17.4.2023. | |
| CA-2.185 | POU, RAT | N, P1 | | 19.4.2023. | |
| GBM | P1. | | 19.4.2023.”; | |

viii)

ierakstā par Kanādu aiz rindas par zonu CA-2.183 pievieno šādas rindas par zonām CA-2.184 un CA-2.185:

“CA

Kanāda

CA-2.184

POU, RAT

N, P1

17.4.2023.

GBM

P1.

17.4.2023.

CA-2.185

POU, RAT

N, P1

19.4.2023.

GBM

P1.

19.4.2023.”;

| ix) | ierakstā par Čīli aiz rindām par zonu CL-2.7 pievieno šādas rindas par zonām CL-2.8, CL-2.9 un CL-2.10:











  “CL

  Čīle | CL-2.8 | POU, RAT | N, P1 | | 18.4.2023. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 18.4.2023. | |
| CL-2.9 | POU, RAT | N, P1 | | 20.4.2023. | |
| GBM | P1. | | 20.4.2023. | |
| CL-2.10 | POU, RAT | N, P1 | | 20.4.2023. | |
| GBM | P1. | | 20.4.2023.”; | |

ix)

ierakstā par Čīli aiz rindām par zonu CL-2.7 pievieno šādas rindas par zonām CL-2.8, CL-2.9 un CL-2.10:

“CL

Čīle

CL-2.8

POU, RAT

N, P1

18.4.2023.

GBM

P1.

18.4.2023.

CL-2.9

POU, RAT

N, P1

20.4.2023.

GBM

P1.

20.4.2023.

CL-2.10

POU, RAT

N, P1

20.4.2023.

GBM

P1.

20.4.2023.”;

| x) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.138 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.138 | POU, RAT | N, P1 | | 3.9.2022. | 18.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 3.9.2022. | 18.4.2023.”; |

x)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.138 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.138

POU, RAT

N, P1

3.9.2022.

18.4.2023.

GBM

P1.

3.9.2022.

18.4.2023.”;

| xi) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.148 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.148 | POU, RAT | N, P1 | | 19.9.2022. | 23.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 19.9.2022. | 23.4.2023.”; |

xi)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.148 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.148

POU, RAT

N, P1

19.9.2022.

23.4.2023.

GBM

P1.

19.9.2022.

23.4.2023.”;

| xii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.153 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.153 | POU, RAT | N, P1 | | 24.9.2022. | 14.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 24.9.2022. | 14.4.2023.”; |

xii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.153 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.153

POU, RAT

N, P1

24.9.2022.

14.4.2023.

GBM

P1.

24.9.2022.

14.4.2023.”;

| xiii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.155 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.155 | POU, RAT | N, P1 | | 27.9.2022. | 23.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 27.9.2022. | 23.4.2023.”; |

xiii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.155 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.155

POU, RAT

N, P1

27.9.2022.

23.4.2023.

GBM

P1.

27.9.2022.

23.4.2023.”;

| xiv) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.159 un GB-2.160 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.159 | POU, RAT | N, P1 | | 1.10.2022. | 23.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 1.10.2022. | 23.4.2023. |
| GB-2.160 | POU, RAT | N, P1 | | 1.10.2022. | 23.4.2023. |
| GBM | P1. | | 1.10.2022. | 23.4.2023.”; |

xiv)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.159 un GB-2.160 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.159

POU, RAT

N, P1

1.10.2022.

23.4.2023.

GBM

P1.

1.10.2022.

23.4.2023.

GB-2.160

POU, RAT

N, P1

1.10.2022.

23.4.2023.

GBM

P1.

1.10.2022.

23.4.2023.”;

| xv) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.162 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.162 | POU, RAT | N, P1 | | 4.10.2022. | 14.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 4.10.2022. | 14.4.2023.”; |

xv)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.162 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.162

POU, RAT

N, P1

4.10.2022.

14.4.2023.

GBM

P1.

4.10.2022.

14.4.2023.”;

| xvi) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.164 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.164 | POU, RAT | N, P1 | | 4.10.2022. | 23.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 4.10.2022. | 23.4.2023.”; |

xvi)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.164 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.164

POU, RAT

N, P1

4.10.2022.

23.4.2023.

GBM

P1.

4.10.2022.

23.4.2023.”;

| xvii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.167 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.167 | POU, RAT | N, P1 | | 6.10.2022. | 23.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 6.10.2022. | 23.4.2023.”; |

xvii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.167 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.167

POU, RAT

N, P1

6.10.2022.

23.4.2023.

GBM

P1.

6.10.2022.

23.4.2023.”;

| xviii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.171 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.171 | POU, RAT | N, P1 | | 9.10.2022. | 23.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 9.10.2022. | 23.4.2023.”; |

xviii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.171 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.171

POU, RAT

N, P1

9.10.2022.

23.4.2023.

GBM

P1.

9.10.2022.

23.4.2023.”;

| xix) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.173 un GB-2.174 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.173 | POU, RAT | N, P1 | | 10.10.2022. | 23.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 10.10.2022. | 23.4.2023. |
| GB-2.174 | POU, RAT | N, P1 | | 10.10.2022. | 18.4.2023. |
| GBM | P1. | | 10.10.2022. | 18.4.2023.”; |

xix)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.173 un GB-2.174 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.173

POU, RAT

N, P1

10.10.2022.

23.4.2023.

GBM

P1.

10.10.2022.

23.4.2023.

GB-2.174

POU, RAT

N, P1

10.10.2022.

18.4.2023.

GBM

P1.

10.10.2022.

18.4.2023.”;

| xx) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.176, GB-2.177 un GB-2.178 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.176 | POU, RAT | N, P1 | | 11.10.2022. | 19.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 11.10.2022. | 19.4.2023. |
| GB-2.177 | POU, RAT | N, P1 | | 11.10.2022. | 23.4.2023. |
| GBM | P1. | | 11.10.2022. | 23.4.2023. |
| GB-2.178 | POU, RAT | N, P1 | | 11.10.2022. | 23.4.2023. |
| GBM | P1. | | 11.10.2022. | 23.4.2023.”; |

xx)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.176, GB-2.177 un GB-2.178 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.176

POU, RAT

N, P1

11.10.2022.

19.4.2023.

GBM

P1.

11.10.2022.

19.4.2023.

GB-2.177

POU, RAT

N, P1

11.10.2022.

23.4.2023.

GBM

P1.

11.10.2022.

23.4.2023.

GB-2.178

POU, RAT

N, P1

11.10.2022.

23.4.2023.

GBM

P1.

11.10.2022.

23.4.2023.”;

| xxi) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.181 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.181 | POU, RAT | N, P1 | | 12.10.2022. | 23.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 12.10.2022. | 23.4.2023.”; |

xxi)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.181 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.181

POU, RAT

N, P1

12.10.2022.

23.4.2023.

GBM

P1.

12.10.2022.

23.4.2023.”;

| xxii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.186 līdz GB-2.188 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.186 | POU, RAT | N, P1 | | 14.10.2022. | 23.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 14.10.2022. | 23.4.2023. |
| GB-2.187 | POU, RAT | N, P1 | | 14.10.2022. | 23.4.2023. |
| GBM | P1. | | 14.10.2022. | 23.4.2023. |
| GB-2.188 | POU, RAT | N, P1 | | 15.10.2022. | 19.4.2023. |
| GBM | P1. | | 15.10.2022. | 19.4.2023.”; |

xxii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.186 līdz GB-2.188 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.186

POU, RAT

N, P1

14.10.2022.

23.4.2023.

GBM

P1.

14.10.2022.

23.4.2023.

GB-2.187

POU, RAT

N, P1

14.10.2022.

23.4.2023.

GBM

P1.

14.10.2022.

23.4.2023.

GB-2.188

POU, RAT

N, P1

15.10.2022.

19.4.2023.

GBM

P1.

15.10.2022.

19.4.2023.”;

| xxiii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.190 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.190 | POU, RAT | N, P1 | | 16.10.2022. | 14.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 16.10.2022. | 14.4.2023.”; |

xxiii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.190 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.190

POU, RAT

N, P1

16.10.2022.

14.4.2023.

GBM

P1.

16.10.2022.

14.4.2023.”;

| xxiv) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.192 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.192 | POU, RAT | N, P1 | | 16.10.2022. | 23.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 16.10.2022. | 23.4.2023.”; |

xxiv)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.192 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.192

POU, RAT

N, P1

16.10.2022.

23.4.2023.

GBM

P1.

16.10.2022.

23.4.2023.”;

| xxv) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.196 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.196 | POU, RAT | N, P1 | | 18.10.2022. | 23.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 18.10.2022. | 23.4.2023.”; |

xxv)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.196 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.196

POU, RAT

N, P1

18.10.2022.

23.4.2023.

GBM

P1.

18.10.2022.

23.4.2023.”;

| xxvi) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB2.199, GB2.200 un GB-2.201 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.199 | POU, RAT | N, P1 | | 18.10.2022. | 23.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 18.10.2022. | 23.4.2023. |
| GB-2.200 | POU, RAT | N, P1 | | 19.10.2022. | 19.4.2023. |
| GBM | P1. | | 19.10.2022. | 19.4.2023. |
| GB-2.201 | POU, RAT | N, P1 | | 19.10.2022. | 23.4.2023. |
| GBM | P1. | | 19.10.2022. | 23.4.2023.”; |

xxvi)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB2.199, GB2.200 un GB-2.201 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.199

POU, RAT

N, P1

18.10.2022.

23.4.2023.

GBM

P1.

18.10.2022.

23.4.2023.

GB-2.200

POU, RAT

N, P1

19.10.2022.

19.4.2023.

GBM

P1.

19.10.2022.

19.4.2023.

GB-2.201

POU, RAT

N, P1

19.10.2022.

23.4.2023.

GBM

P1.

19.10.2022.

23.4.2023.”;

| xxvii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB.2-205, GB.2-206 un GB-2.207 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.205 | POU, RAT | N, P1 | | 20.10.2022. | 23.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 20.10.2022. | 23.4.2023. |
| GB-2.206 | POU, RAT | N, P1 | | 21.10.2022. | 23.4.2023. |
| GBM | P1. | | 21.10.2022. | 23.4.2023. |
| GB-2.207 | POU, RAT | N, P1 | | 21.10.2022. | 19.4.2023. |
| GBM | P1. | | 21.10.2022. | 19.4.2023.”; |

xxvii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB.2-205, GB.2-206 un GB-2.207 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.205

POU, RAT

N, P1

20.10.2022.

23.4.2023.

GBM

P1.

20.10.2022.

23.4.2023.

GB-2.206

POU, RAT

N, P1

21.10.2022.

23.4.2023.

GBM

P1.

21.10.2022.

23.4.2023.

GB-2.207

POU, RAT

N, P1

21.10.2022.

19.4.2023.

GBM

P1.

21.10.2022.

19.4.2023.”;

| xxviii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.210 un GB-2.211 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.210 | POU, RAT | N, P1 | | 22.10.2022. | 19.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 22.10.2022. | 19.4.2023. |
| GB-2.211 | POU, RAT | N, P1 | | 22.10.2022. | 30.4.2023 |
| GBM | P1. | | 22.10.2022. | 30.4.2023.”; |

xxviii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.210 un GB-2.211 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.210

POU, RAT

N, P1

22.10.2022.

19.4.2023.

GBM

P1.

22.10.2022.

19.4.2023.

GB-2.211

POU, RAT

N, P1

22.10.2022.

30.4.2023

GBM

P1.

22.10.2022.

30.4.2023.”;

| xxix) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.214 un GB-2.215 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.214 | POU, RAT | N, P1 | | 23.10.2022. | 19.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 23.10.2022. | 19.4.2023. |
| GB-2.215 | POU, RAT | N, P1 | | 23.10.2022. | 23.4.2023. |
| GBM | P1. | | 23.10.2022. | 23.4.2023.”; |

xxix)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.214 un GB-2.215 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.214

POU, RAT

N, P1

23.10.2022.

19.4.2023.

GBM

P1.

23.10.2022.

19.4.2023.

GB-2.215

POU, RAT

N, P1

23.10.2022.

23.4.2023.

GBM

P1.

23.10.2022.

23.4.2023.”;

| xxx) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.221 un GB-2.222 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.221 | POU, RAT | N, P1 | | 26.10.2022. | 19.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 26.10.2022. | 19.4.2023. |
| GB-2.222 | POU, RAT | N, P1 | | 26.10.2022. | 22.4.2023 |
| GBM | P1. | | 26.10.2022. | 22.4.2023.”; |

xxx)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.221 un GB-2.222 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.221

POU, RAT

N, P1

26.10.2022.

19.4.2023.

GBM

P1.

26.10.2022.

19.4.2023.

GB-2.222

POU, RAT

N, P1

26.10.2022.

22.4.2023

GBM

P1.

26.10.2022.

22.4.2023.”;

| xxxi) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.225 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.225 | POU, RAT | N, P1 | | 28.10.2022. | 23.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 28.10.2022. | 23.4.2023.”; |

xxxi)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.225 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.225

POU, RAT

N, P1

28.10.2022.

23.4.2023.

GBM

P1.

28.10.2022.

23.4.2023.”;

| xxxii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.228 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.228 | POU, RAT | N, P1 | | 29.10.2022. | 22.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 29.10.2022. | 22.4.2023.”; |

xxxii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.228 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.228

POU, RAT

N, P1

29.10.2022.

22.4.2023

GBM

P1.

29.10.2022.

22.4.2023.”;

| xxxiii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.234 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.234 | POU, RAT | N, P1 | | 1.11.2022. | 22.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 1.11.2022. | 22.4.2023.”; |

xxxiii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.234 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.234

POU, RAT

N, P1

1.11.2022.

22.4.2023

GBM

P1.

1.11.2022.

22.4.2023.”;

| xxxiv) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.237 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.237 | POU, RAT | N, P1 | | 2.11.2022. | 19.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 2.11.2022. | 19.4.2023.”; |

xxxiv)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.237 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.237

POU, RAT

N, P1

2.11.2022.

19.4.2023.

GBM

P1.

2.11.2022.

19.4.2023.”;

| xxxv) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.239 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.239 | POU, RAT | N, P1 | | 3.11.2022. | 23.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 3.11.2022. | 23.4.2023.”; |

xxxv)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.239 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.239

POU, RAT

N, P1

3.11.2022.

23.4.2023.

GBM

P1.

3.11.2022.

23.4.2023.”;

| xxxvi) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.245 un GB-2.246 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.245 | POU, RAT | N, P1 | | 6.11.2022. | 18.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 6.11.2022. | 18.4.2023. |
| GB-2.246 | POU, RAT | N, P1 | | 6.11.2022. | 19.4.2023. |
| GBM | P1. | | 6.11.2022. | 19.4.2023.”; |

xxxvi)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.245 un GB-2.246 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.245

POU, RAT

N, P1

6.11.2022.

18.4.2023.

GBM

P1.

6.11.2022.

18.4.2023.

GB-2.246

POU, RAT

N, P1

6.11.2022.

19.4.2023.

GBM

P1.

6.11.2022.

19.4.2023.”;

| xxxvii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.250 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.250 | POU, RAT | N, P1 | | 9.11.2022. | 23.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 9.11.2022. | 23.4.2023.”; |

xxxvii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.250 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.250

POU, RAT

N, P1

9.11.2022.

23.4.2023.

GBM

P1.

9.11.2022.

23.4.2023.”;

| xxxviii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.259 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.259 | POU, RAT | N, P1 | | 16.11.2022. | 20.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 16.11.2022. | 20.4.2023.”; |

xxxviii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.259 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.259

POU, RAT

N, P1

16.11.2022.

20.4.2023.

GBM

P1.

16.11.2022.

20.4.2023.”;

| xxxix) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.263 un GB-2.264 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.263 | POU, RAT | N, P1 | | 20.11.2022. | 16.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 20.11.2022. | 16.4.2023. |
| GB-2.264 | POU, RAT | N, P1 | | 20.11.2022. | 30.4.2023 |
| GBM | P1. | | 20.11.2022. | 30.4.2023.”; |

xxxix)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.263 un GB-2.264 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.263

POU, RAT

N, P1

20.11.2022.

16.4.2023.

GBM

P1.

20.11.2022.

16.4.2023.

GB-2.264

POU, RAT

N, P1

20.11.2022.

30.4.2023

GBM

P1.

20.11.2022.

30.4.2023.”;

| xl) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.268 un GB-2.269 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.268 | POU, RAT | N, P1 | | 23.11.2022. | 19.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 23.11.2022. | 19.4.2023. |
| GB-2.269 | POU, RAT | N, P1 | | 26.11.2022. | 22.4.2023 |
| GBM | P1. | | 26.11.2022. | 22.4.2023.”; |

xl)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.268 un GB-2.269 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.268

POU, RAT

N, P1

23.11.2022.

19.4.2023.

GBM

P1.

23.11.2022.

19.4.2023.

GB-2.269

POU, RAT

N, P1

26.11.2022.

22.4.2023

GBM

P1.

26.11.2022.

22.4.2023.”;

| xli) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.276 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.276 | POU, RAT | N, P1 | | 13.12.2022. | 16.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 13.12.2022. | 16.4.2023.”; |

xli)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.276 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.276

POU, RAT

N, P1

13.12.2022.

16.4.2023.

GBM

P1.

13.12.2022.

16.4.2023.”;

| xlii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.278 un GB-2.279 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.278 | POU, RAT | N, P1 | | 15.12.2022. | 24.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 15.12.2022. | 24.4.2023. |
| GB-2.279 | POU, RAT | N, P1 | | 15.12.2022. | 13.4.2023. |
| GBM | P1. | | 15.12.2022. | 13.4.2023.”; |

xlii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.278 un GB-2.279 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.278

POU, RAT

N, P1

15.12.2022.

24.4.2023.

GBM

P1.

15.12.2022.

24.4.2023.

GB-2.279

POU, RAT

N, P1

15.12.2022.

13.4.2023.

GBM

P1.

15.12.2022.

13.4.2023.”;

| xliii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.281 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.281 | POU, RAT | N, P1 | | 20.12.2022. | 23.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 20.12.2022. | 23.4.2023.”; |

xliii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.281 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.281

POU, RAT

N, P1

20.12.2022.

23.4.2023.

GBM

P1.

20.12.2022.

23.4.2023.”;

| xliv) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.284 un GB-2.285 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.284 | POU, RAT | N, P1 | | 30.12.2023. | 23.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 30.12.2023. | 23.4.2023. |
| GB-2.285 | POU, RAT | N, P1 | | 4.1.2023. | 18.4.2023. |
| GBM | P1. | | 4.1.2023. | 18.4.2023.”; |

xliv)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.284 un GB-2.285 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.284

POU, RAT

N, P1

30.12.2023.

23.4.2023.

GBM

P1.

30.12.2023.

23.4.2023.

GB-2.285

POU, RAT

N, P1

4.1.2023.

18.4.2023.

GBM

P1.

4.1.2023.

18.4.2023.”;

| xlv) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.287 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.287 | POU, RAT | N, P1 | | 10.1.2023. | 19.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 10.1.2023. | 19.4.2023.”; |

xlv)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.287 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.287

POU, RAT

N, P1

10.1.2023.

19.4.2023.

GBM

P1.

10.1.2023.

19.4.2023.”;

| xlvi) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.289 un GB-2.290 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.289 | POU, RAT | N, P1 | | 12.1.2023. | 18.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 12.1.2023. | 18.4.2023. |
| GB-2.290 | POU, RAT | N, P1 | | 12.1.2023. | 18.4.2023. |
| GBM | P1. | | 12.1.2023. | 18.4.2023.”; |

xlvi)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.289 un GB-2.290 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.289

POU, RAT

N, P1

12.1.2023.

18.4.2023.

GBM

P1.

12.1.2023.

18.4.2023.

GB-2.290

POU, RAT

N, P1

12.1.2023.

18.4.2023.

GBM

P1.

12.1.2023.

18.4.2023.”;

| xlvii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.295 un GB-2.296 aizstāj ar šādām:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.295 | POU, RAT | N, P1 | | 21.2.2023. | 27.4.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 21.2.2023. | 27.4.2023. |
| GB-2.296 | POU, RAT | N, P1 | | 10.3.2023. | 4.5.2023 |
| GBM | P1. | | 10.3.2023. | 4.5.2023.”; |

xlvii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.295 un GB-2.296 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.295

POU, RAT

N, P1

21.2.2023.

27.4.2023.

GBM

P1.

21.2.2023.

27.4.2023.

GB-2.296

POU, RAT

N, P1

10.3.2023.

4.5.2023

GBM

P1.

10.3.2023.

4.5.2023.”;

| xlviii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti aiz rindas par zonu GB-2.296 pievieno šādas rindas par zonām GB-2.297 līdz GB-2.302:











  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.297 | POU, RAT | N, P1 | | 31.3.2023. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1. | | 31.3.2023. | |
| GB-2.298 | POU, RAT | N, P1 | | 13.4.2023. | |
| GBM | P1. | | 13.4.2023. | |
| GB-2.299 | POU, RAT | N, P1 | | 13.4.2023. | |
| GBM | P1. | | 13.4.2023. | |
| GB-2.300 | POU, RAT | N, P1 | | 23.4.2023. | |
| GBM | P1. | | 23.4.2023. | |
| GB-2.301 | POU, RAT | N, P1 | | 27.4.2023. | |
| GBM | P1. | | 27.4.2023. | |
| GB-2.302 | POU, RAT | N, P1 | | 29.4.2023. | |
| GBM | P1. | | 29.4.2023.” | |

xlviii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti aiz rindas par zonu GB-2.296 pievieno šādas rindas par zonām GB-2.297 līdz GB-2.302:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.297

POU, RAT

N, P1

31.3.2023.

GBM

P1.

31.3.2023.

GB-2.298

POU, RAT

N, P1

13.4.2023.

GBM

P1.

13.4.2023.

GB-2.299

POU, RAT

N, P1

13.4.2023.

GBM

P1.

13.4.2023.

GB-2.300

POU, RAT

N, P1

23.4.2023.

GBM

P1.

23.4.2023.

GB-2.301

POU, RAT

N, P1

27.4.2023.

GBM

P1.

27.4.2023.

GB-2.302

POU, RAT

N, P1

29.4.2023.

GBM

P1.

29.4.2023.”

---

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/74 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/74

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/974

(2023. gada 16. maijs),

ar ko pagarina laikposmu, kurā no Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 atkāpjas attiecībā uz minimālo attālumu no krasta un minimālo jūras dziļumu, kas jāievēro, ar volantīntipa trali zvejojot Slovēnijas teritoriālajos ūdeņos

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (2006. gada 21. decembris), kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1626/94 (1), un jo īpaši tās 13. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2014. gada 19. martā pieņēma Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 277/2014 (2), ar ko pirmo reizi noteica atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 1. punkta pirmās daļas attiecībā uz minimālo attālumu no krasta un dziļumu, kas jāievēro kuģiem, kuri ar volantīntipa trali zvejo Slovēnijas teritoriālajos ūdeņos, un kas zaudēja spēku 2017. gada 23. martā. Minētā atkāpe tika pagarināta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2383 (3), kas zaudēja spēku 2020. gada 27. martā. Pēc tam minētā atkāpe tika vēlreiz pagarināta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2022/511 (4), kas spēku zaudēja 2023. gada 27. martā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2014. gada 19. martā pieņēma Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 277/2014 (2), ar ko pirmo reizi noteica atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 1. punkta pirmās daļas attiecībā uz minimālo attālumu no krasta un dziļumu, kas jāievēro kuģiem, kuri ar volantīntipa trali zvejo Slovēnijas teritoriālajos ūdeņos, un kas zaudēja spēku 2017. gada 23. martā. Minētā atkāpe tika pagarināta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2383 (3), kas zaudēja spēku 2020. gada 27. martā. Pēc tam minētā atkāpe tika vēlreiz pagarināta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2022/511 (4), kas spēku zaudēja 2023. gada 27. martā.

| (2) | 2022. gada 21. septembrī Komisija no Slovēnijas saņēma lūgumu ar Īstenošanas regulu (ES) 2022/511 piešķirto atkāpi pagarināt. Slovēnija saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2022/511 iesniedza 2021. gada 18. augustā pieņemtu pārvaldības plānu (5) un ziņojumu par pārvaldības plāna uzraudzību un īstenošanu, kurā atkāpes pagarinājums pamatots, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1967/2006 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1241 (6) prasības. |
| --- | --- |

(2)

2022. gada 21. septembrī Komisija no Slovēnijas saņēma lūgumu ar Īstenošanas regulu (ES) 2022/511 piešķirto atkāpi pagarināt. Slovēnija saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2022/511 iesniedza 2021. gada 18. augustā pieņemtu pārvaldības plānu (5) un ziņojumu par pārvaldības plāna uzraudzību un īstenošanu, kurā atkāpes pagarinājums pamatots, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1967/2006 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1241 (6) prasības.

| (3) | Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) 71. plenārsēdē (7), kas notika 2022. gada novembrī, novērtēja atkāpes termiņa tālākas pagarināšanas pieprasījumu un īstenošanas ziņojumu. ZZTEK apstiprināja līdzšinējo viedokli par plānu un, pamatojoties uz Slovēnijas sniegto jauno informāciju, secināja, ka atkāpes piešķiršanas nosacījumi joprojām ir izpildīti. |
| --- | --- |

(3)

Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) 71. plenārsēdē (7), kas notika 2022. gada novembrī, novērtēja atkāpes termiņa tālākas pagarināšanas pieprasījumu un īstenošanas ziņojumu. ZZTEK apstiprināja līdzšinējo viedokli par plānu un, pamatojoties uz Slovēnijas sniegto jauno informāciju, secināja, ka atkāpes piešķiršanas nosacījumi joprojām ir izpildīti.

| (4) | Slovēnijas lūgtā atkāpe atbilst Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 5. un 9. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(4)

Slovēnijas lūgtā atkāpe atbilst Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 5. un 9. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

| (5) | Konkrētāk, pastāv zināmi ģeogrāfiskie ierobežojumi, jo Slovēnijas teritoriālie ūdeņi nekur nesasniedz 50 metru dziļumu. Ja atkāpe netiktu piešķirta, ar volantīntipa traļiem varētu zvejot tikai vairāk nekā 3 jūras jūdžu attālumā no krasta, kur zvejas vietas jūtami ierobežo komerciālajai kuģu satiksmei atvēlētā teritorija. |
| --- | --- |

(5)

Konkrētāk, pastāv zināmi ģeogrāfiskie ierobežojumi, jo Slovēnijas teritoriālie ūdeņi nekur nesasniedz 50 metru dziļumu. Ja atkāpe netiktu piešķirta, ar volantīntipa traļiem varētu zvejot tikai vairāk nekā 3 jūras jūdžu attālumā no krasta, kur zvejas vietas jūtami ierobežo komerciālajai kuģu satiksmei atvēlētā teritorija.

| (6) | Turklāt Slovēnijas pieņemtais pārvaldības plāns garantē, ka zvejas piepūle nākotnē netiks palielināta, kā prasīts Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 9. punktā. Zvejas atļaujas tiks izdotas tikai konkrētiem 12 kuģiem, kuriem Slovēnija jau atļāvusi zvejot. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt Slovēnijas pieņemtais pārvaldības plāns garantē, ka zvejas piepūle nākotnē netiks palielināta, kā prasīts Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 9. punktā. Zvejas atļaujas tiks izdotas tikai konkrētiem 12 kuģiem, kuriem Slovēnija jau atļāvusi zvejot.

| (7) | Lūgums attiecas uz zvejas darbībām, ko Slovēnija jau atļāvusi, un kuģiem, kas attiecīgajā zvejniecībā darbojušies ilgāk nekā piecus gadus, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(7)

Lūgums attiecas uz zvejas darbībām, ko Slovēnija jau atļāvusi, un kuģiem, kas attiecīgajā zvejniecībā darbojušies ilgāk nekā piecus gadus, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 9. punktu.

| (8) | Minētie kuģi ir iekļauti sarakstā, kas Komisijai paziņots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 9. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(8)

Minētie kuģi ir iekļauti sarakstā, kas Komisijai paziņots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 9. punkta prasībām.

| (9) | Attiecīgās zvejas darbības atbilst Regulas (EK) Nr. 1967/2006 4. panta 1. punkta prasībām, jo zvejniecība nedarbojas virs jūraszāļu audzēm, jo īpaši virs Posidonia oceanica vai citu jūras fanerogāmu audzēm. |
| --- | --- |

(9)

Attiecīgās zvejas darbības atbilst Regulas (EK) Nr. 1967/2006 4. panta 1. punkta prasībām, jo zvejniecība nedarbojas virs jūraszāļu audzēm, jo īpaši virs Posidonia oceanica vai citu jūras fanerogāmu audzēm.

| (10) | Kas attiecas uz prasību ievērot minimālos linuma acs izmērus, prasītā atkāpe atbilst Regulas (EK) Nr. 1967/2006 8. panta 1. punkta h) apakšpunktam, kas aizstāts ar Regulas (ES) 2019/1241 8. panta 1. punktu un IX pielikuma B daļas I iedaļu, jo volantīntipa traļi nav aprīkoti ar kvadrātveida acu linumu, kura acs izmērs mazāks par 40 mm. |
| --- | --- |

(10)

Kas attiecas uz prasību ievērot minimālos linuma acs izmērus, prasītā atkāpe atbilst Regulas (EK) Nr. 1967/2006 8. panta 1. punkta h) apakšpunktam, kas aizstāts ar Regulas (ES) 2019/1241 8. panta 1. punktu un IX pielikuma B daļas I iedaļu, jo volantīntipa traļi nav aprīkoti ar kvadrātveida acu linumu, kura acs izmērs mazāks par 40 mm.

| (11) | Zvejniecība, kurā izmanto volantīntipa trali, ir jauktu sugu zvejniecība, kurā nevar izmantot citus zvejas rīkus, izņemot “tartanu”, kas ir smagāks, tātad varētu nonākt ciešākā saskarē ar jūras grunti un gūt lielākas demersālo sugu nozvejas, un šī zvejniecība neietekmē darbības, kurās izmanto citus zvejas rīkus, nevis traļus, zvejas vadus vai tiem līdzīgus velkamos zvejas rīkus. |
| --- | --- |

(11)

Zvejniecība, kurā izmanto volantīntipa trali, ir jauktu sugu zvejniecība, kurā nevar izmantot citus zvejas rīkus, izņemot “tartanu”, kas ir smagāks, tātad varētu nonākt ciešākā saskarē ar jūras grunti un gūt lielākas demersālo sugu nozvejas, un šī zvejniecība neietekmē darbības, kurās izmanto citus zvejas rīkus, nevis traļus, zvejas vadus vai tiem līdzīgus velkamos zvejas rīkus.

| (12) | Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 9. punkta c) apakšpunkta kritērijiem volantīntipa traļu izmantošana tiek reglamentēta, lai nodrošinātu, ka Regulas (ES) 2019/1241 IX pielikuma A daļā minēto sugu nozvejas ir minimālas. ZZTEK ir norādījusi, ka šo sugu deklarētās nozvejas nav nenozīmīgas, tomēr secinājusi: tā kā zvejniecība, kurā izmanto volantīntipa trali, ir neliela apmēra, tās nozveju kopējais apjoms sasniedz vien dažus desmitus tonnu, kas ir tikai ļoti maza daļa no šo sugu kopējās nozvejas Adrijas jūras ziemeļdaļā. |
| --- | --- |

(12)

Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 9. punkta c) apakšpunkta kritērijiem volantīntipa traļu izmantošana tiek reglamentēta, lai nodrošinātu, ka Regulas (ES) 2019/1241 IX pielikuma A daļā minēto sugu nozvejas ir minimālas. ZZTEK ir norādījusi, ka šo sugu deklarētās nozvejas nav nenozīmīgas, tomēr secinājusi: tā kā zvejniecība, kurā izmanto volantīntipa trali, ir neliela apmēra, tās nozveju kopējais apjoms sasniedz vien dažus desmitus tonnu, kas ir tikai ļoti maza daļa no šo sugu kopējās nozvejas Adrijas jūras ziemeļdaļā.

| (13) | Volantīntipa traļus neizmanto galvkāju zvejai. ZZTEK ir atzīmējusi, ka galvkāji ir vērtīga piezveja, ko gūst zvejniecībā, kurā izmanto volantīntipa trali, tomēr secinājusi, ka, pamatojoties uz jaunāko plāna īstenošanas ziņojumu un ņemot vērā minētās zvejniecības nelielo apmēru, attiecīgās galvkāju nozvejas, visticamāk, veido tikai ļoti mazu daļu no šo sugu kopējās nozvejas Adrijas jūras ziemeļdaļā. |
| --- | --- |

(13)

Volantīntipa traļus neizmanto galvkāju zvejai. ZZTEK ir atzīmējusi, ka galvkāji ir vērtīga piezveja, ko gūst zvejniecībā, kurā izmanto volantīntipa trali, tomēr secinājusi, ka, pamatojoties uz jaunāko plāna īstenošanas ziņojumu un ņemot vērā minētās zvejniecības nelielo apmēru, attiecīgās galvkāju nozvejas, visticamāk, veido tikai ļoti mazu daļu no šo sugu kopējās nozvejas Adrijas jūras ziemeļdaļā.

| (14) | Slovēnijas pieņemtajā pārvaldības plānā ir ietverti zvejas darbību uzraudzības pasākumi, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 9. punkta trešajā daļā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (8) 14. un 15. pantā. |
| --- | --- |

(14)

Slovēnijas pieņemtajā pārvaldības plānā ir ietverti zvejas darbību uzraudzības pasākumi, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 9. punkta trešajā daļā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (8) 14. un 15. pantā.

| (15) | Tāpēc Komisija uzskata, ka Slovēnijas lūgtais atkāpes pagarinājums atbilst Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 5. un 9. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. Tāpēc lūgtais atkāpes pagarinājums būtu jāpiešķir. |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc Komisija uzskata, ka Slovēnijas lūgtais atkāpes pagarinājums atbilst Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 5. un 9. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. Tāpēc lūgtais atkāpes pagarinājums būtu jāpiešķir.

| (16) | Noteiktā laikā un saskaņā ar Slovēnijas pieņemtajā pārvaldības plānā paredzēto uzraudzības plānu Slovēnijai būtu jāsniedz Komisijai attiecīgs ziņojums. |
| --- | --- |

(16)

Noteiktā laikā un saskaņā ar Slovēnijas pieņemtajā pārvaldības plānā paredzēto uzraudzības plānu Slovēnijai būtu jāsniedz Komisijai attiecīgs ziņojums.

| (17) | Lai varētu īstenot tūlītējus korektīvus pārvaldības pasākumus, kas veicami, ja Komisijai iesniegtajā ziņojumā atklātos slikts izmantotā krājuma saglabāšanās stāvoklis, un vienlaikus radītu iespēju pilnveidot zinātnisko bāzi, kas savukārt ļaus uzlabot pārvaldības plānu, atkāpes piemērošanas ilgums būtu jāierobežo. |
| --- | --- |

(17)

Lai varētu īstenot tūlītējus korektīvus pārvaldības pasākumus, kas veicami, ja Komisijai iesniegtajā ziņojumā atklātos slikts izmantotā krājuma saglabāšanās stāvoklis, un vienlaikus radītu iespēju pilnveidot zinātnisko bāzi, kas savukārt ļaus uzlabot pārvaldības plānu, atkāpes piemērošanas ilgums būtu jāierobežo.

| (18) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2383 piešķirtā atkāpe ir zaudējusi spēku 2023. gada 27. martā, tāpēc juridiskās nepārtrauktības labad šī regula būtu jāpiemēro no 2023. gada 28. marta. Juridiskās noteiktības labad šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā. |
| --- | --- |

(18)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2383 piešķirtā atkāpe ir zaudējusi spēku 2023. gada 27. martā, tāpēc juridiskās nepārtrauktības labad šī regula būtu jāpiemēro no 2023. gada 28. marta. Juridiskās noteiktības labad šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā.

| (19) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(19)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atkāpe

Slovēnijas teritoriālajos ūdeņos neatkarīgi no to dziļuma 1,5 līdz 3 jūras jūdžu attālumā no krasta Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 1. punkta pirmo daļu nepiemēro kuģiem, kuri zvejo ar volantīntipa trali un atbilst šādām prasībām:

| a) | to reģistrācijas numurs ir minēts pārvaldības plānā, ko Slovēnija pieņēmusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

a)

to reģistrācijas numurs ir minēts pārvaldības plānā, ko Slovēnija pieņēmusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. panta 2. punktu;

| b) | tie reģistrēti darbojamies attiecīgajā zvejniecībā ilgāk nekā piecus gadus, un to zvejas piepūle nākotnē netiks palielināta; |
| --- | --- |

b)

tie reģistrēti darbojamies attiecīgajā zvejniecībā ilgāk nekā piecus gadus, un to zvejas piepūle nākotnē netiks palielināta;

| c) | tie ir zvejas atļaujas turētāji un darbojas saskaņā ar pārvaldības plānu, ko Slovēnija pieņēmusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

c)

tie ir zvejas atļaujas turētāji un darbojas saskaņā ar pārvaldības plānu, ko Slovēnija pieņēmusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. panta 2. punktu.

2. pants

Uzraudzības plāns un ziņojums

Slovēnija viena gada laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā iesniedz Komisijai ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar 1. pantā minētajā pārvaldības plānā paredzēto uzraudzības plānu.

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas periods

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2023. gada 28. marta līdz 2026. gada 27. martam.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 16. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 277/2014 (2014. gada 19. marts), ar ko paredz atkāpi no Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 attiecībā uz minimālo attālumu no krasta un minimālo jūras dziļumu, kas jāievēro kuģiem, kuri zvejo ar volantīntipa trali, Slovēnijas teritoriālajos ūdeņos (OV L 82, 20.3.2014., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2383 (2017. gada 19. decembris), ar ko pagarina laikposmu, kurā no Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 atkāpjas attiecībā uz minimālo attālumu no krasta un minimālo jūras dziļumu, kas jāievēro, ar volantīntipa trali zvejojot Slovēnijas teritoriālajos ūdeņos (OV L 340, 20.12.2017., 32. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/511 (2022. gada 30. marts), ar ko pagarina laikposmu, kurā no Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 atkāpjas attiecībā uz minimālo attālumu no krasta un minimālo jūras dziļumu, kas jāievēro, ar volantīntipa trali zvejojot Slovēnijas teritoriālajos ūdeņos (OV L 103, 31.3.2022., 7. lpp.).

4

(5)  Lēmums Nr. 34200-2/2021/3, 18.8.2021.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1241 (2019. gada 20. jūnijs) par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 un (ES) 2019/1022 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 2187/2005 (OV L 198, 25.7.2019., 105. lpp.).

6

(7)  Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) 71. plenārsēdes ziņojums (STECF-PLEN-22-03). Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2022 (https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/43440856/STECF+PLEN+22-03.pdf/d0acb3d4-6b6a-4067-9d08-0b6004660e25)

7

(8)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

8

---

LĒMUMI

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/77 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/77

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2023/975

(2023. gada 15. maijs),

ar kuru groza Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/417, ar ko nosaka pamatnostādnes par to, kā vadīt Eiropas Savienības ātrās ziņošanas sistēmu RAPEX, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību 12. pantu, un tās ziņošanas sistēmu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 2817)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/95/EK (2001. gada 3. decembris) par produktu vispārēju drošību (1) un jo īpaši tās 11. panta 1. punkta trešo daļu un tās II pielikuma 8. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1020 (2019. gada 20. jūnijs) par tirgus uzraudzību un produktu atbilstību un ar ko groza Direktīvu 2004/42/EK un Regulas (EK) Nr. 765/2008 un (ES) Nr. 305/2011 (2), un jo īpaši tās 20. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (3), un jo īpaši tās 28. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (4), un jo īpaši tās 26. panta 1. punktu,

apspriedusies ar Komiteju, kas nodibināta ar Direktīvas 2001/95/EK 15. panta 1. punktu,

pēc apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 42. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/417 (5), ar ko nosaka pamatnostādnes par to, kā vadīt Eiropas Savienības ātrās ziņošanas sistēmu RAPEX, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 12. pantu, un tās ziņošanas sistēmu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/417 (5), ar ko nosaka pamatnostādnes par to, kā vadīt Eiropas Savienības ātrās ziņošanas sistēmu RAPEX, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 12. pantu, un tās ziņošanas sistēmu.

| (2) | Regulas (ES) 2018/1725 28. pantā ir noteikts, ka tad, ja apstrādes mērķus un veidus kopīgi nosaka divi vai vairāk pārziņi, tie ir kopīgi pārziņi. Kopīgo pārziņu attiecīgos pienākumus var noteikt ES tiesību aktos, jo īpaši attiecībā uz datu subjekta tiesību īstenošanu un kopīgo pārziņu attiecīgajiem pienākumiem sniegt Regulas (ES) 2018/1725 15. un 16. pantā minēto informāciju. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) 2018/1725 28. pantā ir noteikts, ka tad, ja apstrādes mērķus un veidus kopīgi nosaka divi vai vairāk pārziņi, tie ir kopīgi pārziņi. Kopīgo pārziņu attiecīgos pienākumus var noteikt ES tiesību aktos, jo īpaši attiecībā uz datu subjekta tiesību īstenošanu un kopīgo pārziņu attiecīgajiem pienākumiem sniegt Regulas (ES) 2018/1725 15. un 16. pantā minēto informāciju.

| (3) | Regulas (ES) 2016/679 26. pantā ir noteikts, ka tad, ja divi vai vairāki pārziņi kopīgi nosaka persondatu apstrādes mērķus un veidus, tos uzskata par kopīgiem pārziņiem. Kopīgo pārziņu attiecīgos pienākumus var noteikt ES tiesību aktos, jo īpaši attiecībā uz datu subjekta tiesību īstenošanu un kopīgo pārziņu attiecīgajiem pienākumiem sniegt Regulas (ES) 2016/679 13. un 14. pantā minēto informāciju. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (ES) 2016/679 26. pantā ir noteikts, ka tad, ja divi vai vairāki pārziņi kopīgi nosaka persondatu apstrādes mērķus un veidus, tos uzskata par kopīgiem pārziņiem. Kopīgo pārziņu attiecīgos pienākumus var noteikt ES tiesību aktos, jo īpaši attiecībā uz datu subjekta tiesību īstenošanu un kopīgo pārziņu attiecīgajiem pienākumiem sniegt Regulas (ES) 2016/679 13. un 14. pantā minēto informāciju.

| (4) | Komisija un valstu iestādes darbojas kā kopīgi pārziņi attiecībā uz datu apstrādi Safety Gate/RAPEX sistēmā. |
| --- | --- |

(4)

Komisija un valstu iestādes darbojas kā kopīgi pārziņi attiecībā uz datu apstrādi Safety Gate/RAPEX sistēmā.

| (5) | Ir jānosaka Komisijas un valstu iestāžu kā kopīgu pārziņu (saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 28. pantu un Regulas (ES) 2016/679 26. pantu) attiecīgās lomas, pienākumi un vienošanās. |
| --- | --- |

(5)

Ir jānosaka Komisijas un valstu iestāžu kā kopīgu pārziņu (saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 28. pantu un Regulas (ES) 2016/679 26. pantu) attiecīgās lomas, pienākumi un vienošanās.

| (6) | Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2019/417 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2019/417 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/417 groza šādi:

| 1) | Īstenošanas lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:

  “1. pants

  1.   Pamatnostādnes par to, kā vadīt Eiropas Savienības ātrās ziņošanas sistēmu RAPEX, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 12. pantu, un tās ziņošanas sistēmu, ir izklāstītas šā lēmuma I pielikumā.


  2.   Eiropas Savienības ātrās ziņošanas sistēmas RAPEX kopīga pārziņa izklāstīta šā lēmuma II pielikumā.”; |
| --- | --- |

1)

Īstenošanas lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

1.   Pamatnostādnes par to, kā vadīt Eiropas Savienības ātrās ziņošanas sistēmu RAPEX, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 12. pantu, un tās ziņošanas sistēmu, ir izklāstītas šā lēmuma I pielikumā.

2.   Eiropas Savienības ātrās ziņošanas sistēmas RAPEX kopīga pārziņa izklāstīta šā lēmuma II pielikumā.”;

| 2) | lēmuma pielikuma nosaukumu maina uz “I pielikums”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma pielikuma nosaukumu maina uz “I pielikums”;

| 3) | pievieno II pielikumu, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

3)

pievieno II pielikumu, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2023. gada 15. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Didier REYNDERS

---

(1)  
  OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.

1

(2)  
  OV L 169, 25.6.2019., 1. lpp.

2

(3)  
  OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.

3

(4)  
  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

4

(5)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/417 (2018. gada 8. novembris), ar ko nosaka pamatnostādnes par to, kā vadīt Eiropas Savienības ātrās ziņošanas sistēmu RAPEX, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību 12. pantu, un tās ziņošanas sistēmu (OV L 73, 15.3.2019., 121. lpp.).

5

RAPEX

---

PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

EIROPAS SAVIENĪBAS ĀTRĀS ZIŅOŠANAS SISTĒMAS RAPEX, KAS IZVEIDOTA SASKAŅĀ AR EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVAS 2001/95/EK (1) (PRODUKTU VISPĀRĒJĀS DROŠĪBAS DIREKTĪVA) 12. PANTU, KOPĪGA PĀRZIŅA

1.   
  Apstrādes priekšmets un apraksts

Safety Gate/RAPEX lietotne ir ziņošanas sistēma, kas paredzēta ātrai informācijas apmaiņai starp dalībvalstu iestādēm, trīs Eiropas Ekonomikas zonas/Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EEZ/EBTA) valstīm (Islandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju) un Komisiju par pasākumiem, kas veikti pret bīstamiem produktiem, kuri konstatēti Savienības un/vai EEZ/EBTA tirgū. Šīs ziņošanas sistēmas mērķis ir:

| — | novērst bīstamu produktu piegādi patērētājiem iekšējā tirgū, |
| --- | --- |

—

novērst bīstamu produktu piegādi patērētājiem iekšējā tirgū,

| — | vajadzības gadījumā veikt korektīvus pasākumus, lai izņemtu vai atsauktu šādus produktus no tirgus. |
| --- | --- |

—

vajadzības gadījumā veikt korektīvus pasākumus, lai izņemtu vai atsauktu šādus produktus no tirgus.

Informācijas apmaiņa attiecas uz preventīviem un ierobežojošiem pasākumiem un darbībām, ko veic saistībā ar bīstamiem patēriņa un profesionāliem produktiem, izņemot pārtiku, barību, zāles un medicīnas ierīces. Sistēma Safety Gate/RAPEX attiecas gan uz valsts iestāžu noteiktiem pasākumiem, gan uzņēmēju brīvprātīgi veiktiem pasākumiem.

2.   
  Kopīgās pārziņas darbības joma

Komisija un valstu iestādes darbojas kā kopīgi pārziņi attiecībā uz datu apstrādi Safety Gate/RAPEX sistēmā. “Valstu iestādes” ir visas dalībvalstu un EFTA/EEZ valstu iestādes, kas darbojas produktu drošības jomā un ir iesaistītas Safety Gate/RAPEX tīklā, tostarp tirgus uzraudzības iestādēm, kuras ir atbildīgas par to, lai produkti atbilstu drošības prasībām, un iestādēm, kas atbild par ārējo robežu kontroli.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (2) 26. panta un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (3) 28. panta nolūkos Komisija kā kopīgs persondatu pārzinis ir atbildīga par šādām apstrādes darbībām:

| 1) | Komisija var apstrādāt informāciju par pasākumiem, kas veikti attiecībā uz produktiem, kuri rada nopietnu risku un kurus importē Savienībā un Eiropas Ekonomikas zonā vai eksportē no tām, lai nosūtītu šādu informāciju RAPEX kontaktpunktiem. |
| --- | --- |

1)

Komisija var apstrādāt informāciju par pasākumiem, kas veikti attiecībā uz produktiem, kuri rada nopietnu risku un kurus importē Savienībā un Eiropas Ekonomikas zonā vai eksportē no tām, lai nosūtītu šādu informāciju RAPEX kontaktpunktiem.

| 2) | Komisija var apstrādāt informāciju, kas saņemta no trešām valstīm, starptautiskām organizācijām, uzņēmumiem vai citām ātrās brīdināšanas sistēmām par ES un trešo valstu izcelsmes produktiem, kuri rada risku, lai šādu informāciju nosūtītu valstu iestādēm. |
| --- | --- |

2)

Komisija var apstrādāt informāciju, kas saņemta no trešām valstīm, starptautiskām organizācijām, uzņēmumiem vai citām ātrās brīdināšanas sistēmām par ES un trešo valstu izcelsmes produktiem, kuri rada risku, lai šādu informāciju nosūtītu valstu iestādēm.

Komisijas pienākums ir nodrošināt atbilstību Regulā (ES) 2018/1725 noteiktajiem pienākumiem un nosacījumiem attiecībā uz šīm darbībām.

Valstu iestādes kā persondatu kopīgi pārziņi ir atbildīgas par šādām apstrādes darbībām:

| 1) | valstu iestādes var apstrādāt informāciju saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 11. un 12. pantu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1020 (4) 20. pantu, lai paziņotu šādu informāciju Komisijai un citām dalībvalstīm, kā arī EBTA/EEZ valstīm; |
| --- | --- |

1)

valstu iestādes var apstrādāt informāciju saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 11. un 12. pantu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1020 (4) 20. pantu, lai paziņotu šādu informāciju Komisijai un citām dalībvalstīm, kā arī EBTA/EEZ valstīm;

| 2) | valstu iestādes var apstrādāt informāciju pēc turpmākiem pasākumiem saistībā ar Safety Gate/RAPEX paziņojumiem, lai paziņotu šādu informāciju Komisijai, citām dalībvalstīm un EBTA/EEZ valstīm; |
| --- | --- |

2)

valstu iestādes var apstrādāt informāciju pēc turpmākiem pasākumiem saistībā ar Safety Gate/RAPEX paziņojumiem, lai paziņotu šādu informāciju Komisijai, citām dalībvalstīm un EBTA/EEZ valstīm;

Valstu iestāžu pienākums ir nodrošināt atbilstību Regulā (ES) 2016/679 noteiktajiem pienākumiem un nosacījumiem attiecībā uz šīm darbībām.

3.   
  Kopīgo pārziņu pienākumi, lomas un attiecības ar datu subjektiem

3.1.   Datu subjektu kategorijas un persondati

Kopīgie pārziņi kopīgi apstrādā šādas persondatu kategorijas:

| a) | Safety Gate/RAPEX lietotāju kontaktinformācija.
  Var apstrādāt šādus datus:






  — | Safety Gate/RAPEX lietotāju vārds, |
| --- | --- | --- |

a)

Safety Gate/RAPEX lietotāju kontaktinformācija.

Var apstrādāt šādus datus:

—

Safety Gate/RAPEX lietotāju vārds,

| — | Safety Gate/RAPEX lietotāju uzvārds, |
| --- | --- |

—

Safety Gate/RAPEX lietotāju uzvārds,

| — | Safety Gate/RAPEX lietotāju e-pasta adrese, |
| --- | --- |

—

Safety Gate/RAPEX lietotāju e-pasta adrese,

| — | Safety Gate/RAPEX lietotāju valsts, |
| --- | --- |

—

Safety Gate/RAPEX lietotāju valsts,

| — | Safety Gate/RAPEX lietotāju vēlamā valoda. |
| --- | --- |

—

Safety Gate/RAPEX lietotāju vēlamā valoda.

| b) | Sistēmā Safety Gate/RAPEX iesniegto paziņojumu un atbilžu autoru un validētāju kontaktinformācija.
  Šie autori un validētāji ir:






  — | valstu Safety Gate/RAPEX kontaktpunkti un dalībvalstu un EBTA/EEZ valstu tirgus uzraudzības iestāžu vai par ārējo robežu kontroli atbildīgo valsts iestāžu inspektori, kuri ir iesaistīti paziņošanas procedūrā, |
| --- | --- | --- |

b)

Sistēmā Safety Gate/RAPEX iesniegto paziņojumu un atbilžu autoru un validētāju kontaktinformācija.

Šie autori un validētāji ir:

—

valstu Safety Gate/RAPEX kontaktpunkti un dalībvalstu un EBTA/EEZ valstu tirgus uzraudzības iestāžu vai par ārējo robežu kontroli atbildīgo valsts iestāžu inspektori, kuri ir iesaistīti paziņošanas procedūrā,

| — | Komisijas darbinieki, piemēram, ierēdņi, pagaidu darbinieki, līgumdarbinieki, stažieri un ārpakalpojumu sniedzēji. |
| --- | --- |

—

Komisijas darbinieki, piemēram, ierēdņi, pagaidu darbinieki, līgumdarbinieki, stažieri un ārpakalpojumu sniedzēji.

Var apstrādāt šādus datus:

| — | sistēmā Safety Gate/RAPEX iesniegto paziņojumu un atbilžu autoru un validētāju vārds, |
| --- | --- |

—

sistēmā Safety Gate/RAPEX iesniegto paziņojumu un atbilžu autoru un validētāju vārds,

| — | sistēmā Safety Gate/RAPEX iesniegto paziņojumu un atbilžu autoru un validētāju uzvārds, |
| --- | --- |

—

sistēmā Safety Gate/RAPEX iesniegto paziņojumu un atbilžu autoru un validētāju uzvārds,

| — | tās iestādes nosaukums, kura izdod vai apstiprina paziņojumus un atbildes, kas iesniegti, izmantojot sistēmu Safety Gate/RAPEX, |
| --- | --- |

—

tās iestādes nosaukums, kura izdod vai apstiprina paziņojumus un atbildes, kas iesniegti, izmantojot sistēmu Safety Gate/RAPEX,

| — | tās iestādes adrese, kura izdod vai apstiprina paziņojumus un atbildes, kas iesniegti, izmantojot sistēmu Safety Gate/RAPEX, |
| --- | --- |

—

tās iestādes adrese, kura izdod vai apstiprina paziņojumus un atbildes, kas iesniegti, izmantojot sistēmu Safety Gate/RAPEX,

| — | sistēmā Safety Gate/RAPEX iesniegto paziņojumu un atbilžu autoru un validētāju e-pasta adrese, |
| --- | --- |

—

sistēmā Safety Gate/RAPEX iesniegto paziņojumu un atbilžu autoru un validētāju e-pasta adrese,

| — | sistēmā Safety Gate/RAPEX iesniegto paziņojumu un atbilžu autoru un validētāju tālruņa numurs. |
| --- | --- |

—

sistēmā Safety Gate/RAPEX iesniegto paziņojumu un atbilžu autoru un validētāju tālruņa numurs.

| c) | Turklāt sistēmā var iekļaut divu veidu persondatus:






  i) | ja nepieciešams izsekot bīstamus produktus, kā tie definēti Direktīvas 2001/95/EK 2. panta c) punktā, uzņēmēju (ražotāju, eksportētāju, importētāju, izplatītāju vai mazumtirgotāju) kontaktinformācija var ietvert persondatus, kas tiks iekļauti sistēmā. Šādus datus sistēmā Safety Gate/RAPEX ievada tikai valsts iestādes, pamatojoties uz izmeklēšanas laikā savākto informāciju.
  Var apstrādāt šādus datus:






  — | uzņēmēju vārds vai nosaukums, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Turklāt sistēmā var iekļaut divu veidu persondatus:

i)

ja nepieciešams izsekot bīstamus produktus, kā tie definēti Direktīvas 2001/95/EK 2. panta c) punktā, uzņēmēju (ražotāju, eksportētāju, importētāju, izplatītāju vai mazumtirgotāju) kontaktinformācija var ietvert persondatus, kas tiks iekļauti sistēmā. Šādus datus sistēmā Safety Gate/RAPEX ievada tikai valsts iestādes, pamatojoties uz izmeklēšanas laikā savākto informāciju.

Var apstrādāt šādus datus:

—

uzņēmēju vārds vai nosaukums,

| — | uzņēmēju adrese, |
| --- | --- |

—

uzņēmēju adrese,

| — | uzņēmēju pilsēta, |
| --- | --- |

—

uzņēmēju pilsēta,

| — | uzņēmēju valsts, |
| --- | --- |

—

uzņēmēju valsts,

| — | uzņēmēju kontaktinformācija: šis lauks var attiekties uz fizisku personu, kas pārstāv ražotājus vai pilnvarotos pārstāvjus. Tomēr dalībvalstis tiek aicinātas izvairīties no persondatu ievadīšanas un dot priekšroku nepersoniskai kontaktinformācijai, piemēram, vispārīgajām e-pasta adresēm, |
| --- | --- |

—

uzņēmēju kontaktinformācija: šis lauks var attiekties uz fizisku personu, kas pārstāv ražotājus vai pilnvarotos pārstāvjus. Tomēr dalībvalstis tiek aicinātas izvairīties no persondatu ievadīšanas un dot priekšroku nepersoniskai kontaktinformācijai, piemēram, vispārīgajām e-pasta adresēm,

| — | uzņēmēju kontaktadrese; |
| --- | --- |

—

uzņēmēju kontaktadrese;

| ii) | ja tie ir nejauši iekļauti citos dokumentos, piemēram, pārbaudes ziņojumos, to personu vārdi un uzvārdi, kuras veikušas bīstamo produktu pārbaudes un/vai autentificējušas pārbaudes protokolus. Šie vārdi un uzvārdi ir iekļauti pielikumos, un tie nav pieejami meklēšanai. Dalībvalstis tiek lūgtas dzēst šādus datus pirms to iesniegšanas, ja tos neuzskata par vajadzīgiem sistēmas vajadzībām. |
| --- | --- |

ii)

ja tie ir nejauši iekļauti citos dokumentos, piemēram, pārbaudes ziņojumos, to personu vārdi un uzvārdi, kuras veikušas bīstamo produktu pārbaudes un/vai autentificējušas pārbaudes protokolus. Šie vārdi un uzvārdi ir iekļauti pielikumos, un tie nav pieejami meklēšanai. Dalībvalstis tiek lūgtas dzēst šādus datus pirms to iesniegšanas, ja tos neuzskata par vajadzīgiem sistēmas vajadzībām.

3.2.   Informācijas sniegšana datu subjektiem

Komisija sniedz 15. un 16. pantā minēto informāciju un visus paziņojumus saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 17.–24. pantu un 35. pantu kodolīgā, pārredzamā, saprotamā un viegli pieejamā veidā, izmantojot skaidru un vienkāršu valodu. Komisija arī veic atbilstīgus pasākumus, lai palīdzētu valstu iestādēm sniegt jebkādu 13. un 14. pantā minēto informāciju un īstenot jebkādu saziņu saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 19.–26. un 37. pantu kodolīgā, pārredzamā, saprotamā un viegli pieejamā veidā, izmantojot skaidru un vienkāršu valodu attiecībā uz šādiem datiem:

| — | dati, kas saistīti ar Safety Gate/RAPEX lietotājiem, |
| --- | --- |

—

dati, kas saistīti ar Safety Gate/RAPEX lietotājiem,

| — | dati, kas saistīti ar paziņojumu un atbilžu autoriem un validētājiem. |
| --- | --- |

—

dati, kas saistīti ar paziņojumu un atbilžu autoriem un validētājiem.

Safety Gate/RAPEX lietotāji tiek informēti par to tiesībām, izmantojot paziņojumu par privātumu, kas pieejams lietotnē Safety Gate/RAPEX.

Valsts iestādes veic atbilstīgus pasākumus, lai kodolīgā, pārredzamā, saprotamā un viegli pieejamā veidā sniegtu jebkādu 13. un 14. pantā minēto informāciju un jebkādu paziņojumu saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 19.–26. un 37. pantu, izmantojot skaidru un vienkāršu valodu attiecībā uz šādiem datiem:

| — | informācija par juridiskām personām, kas identificē fizisku personu, |
| --- | --- |

—

informācija par juridiskām personām, kas identificē fizisku personu,

| — | to personu vārdi, uzvārdi un citi dati, kuras veikušas bīstamu produktu pārbaudes un/vai autentificējušas pārbaudes protokolus. |
| --- | --- |

—

to personu vārdi, uzvārdi un citi dati, kuras veikušas bīstamu produktu pārbaudes un/vai autentificējušas pārbaudes protokolus.

Informāciju sniedz rakstiski, tostarp elektroniski.

Valsts iestādes, pildot savus pienākumus attiecībā uz datu subjektiem, izmanto paraugu paziņojumam par privātumu, ko apstiprinājusi Komisija.

3.3.   Datu subjekta pieprasījumu izskatīšana

Datu subjekti var izmantot savas tiesības attiecīgi saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 un Regulu (ES) 2016/679 attiecībā uz katru no kopīgajiem pārziņiem un pret tiem.

Kopīgie pārziņi apstrādā datu subjektu pieprasījumus saskaņā ar procedūru, ko kopīgie pārziņi izstrādājuši šim nolūkam. Detalizēta procedūra datu subjektu tiesību īstenošanai ir izskaidrota paziņojumā par privātumu.

Kopīgie pārziņi sadarbojas un pēc pieprasījuma savstarpēji sniedz ātru un efektīvu palīdzību datu subjektu pieprasījumu apstrādē.

Ja viens no kopīgajiem pārziņiem saņem datu subjekta pieprasījumu, kas nav tā atbildības jomā, minētais kopīgais pārzinis pieprasījumu nekavējoties un ne vēlāk kā septiņu kalendāro dienu laikā pēc tā saņemšanas pārsūta par minēto pieprasījumu faktiski atbildīgajam kopīgajam pārzinim. Atbildīgais kopīgais pārzinis nosūta saņemšanas apstiprinājumu datu subjektam papildu trīs kalendāro dienu laikā, vienlaikus par to informējot kopīgo pārzini, kurš sākumā saņēma pieprasījumu.

Atbildot uz datu subjekta pieprasījumu par piekļuvi persondatiem, neviens kopīgais pārzinis neizpauž vai citādi nedara pieejamus visus kopīgi apstrādātos persondatus, iepriekš neapspriežoties ar otru attiecīgo kopīgo pārzini.

4.   
  Citi kopīgo pārziņu pienākumi un uzdevumi

4.1.   Apstrādes drošība

Katrs kopīgais pārzinis īsteno pienācīgus tehniskus un organizatoriskus pasākumus, kuru nolūks ir:

| a) | nodrošināt un aizsargāt kopīgi apstrādāto persondatu drošību, integritāti un konfidencialitāti attiecīgi saskaņā ar Komisijas Lēmumu (ES, Euratom) 2017/46 (5) un attiecīgo ES dalībvalsts/EBTA/EEZ valsts tiesību aktu; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt un aizsargāt kopīgi apstrādāto persondatu drošību, integritāti un konfidencialitāti attiecīgi saskaņā ar Komisijas Lēmumu (ES, Euratom) 2017/46 (5) un attiecīgo ES dalībvalsts/EBTA/EEZ valsts tiesību aktu;

| b) | aizsargāt pret jebkādu neatļautu vai nelikumīgu tās rīcībā esošo persondatu apstrādi, nozaudēšanu, izmantošanu, izpaušanu vai iegūšanu vai piekļuvi tiem; |
| --- | --- |

b)

aizsargāt pret jebkādu neatļautu vai nelikumīgu tās rīcībā esošo persondatu apstrādi, nozaudēšanu, izmantošanu, izpaušanu vai iegūšanu vai piekļuvi tiem;

| c) | neizpaust un neatļaut piekļuvi persondatiem nevienam citam, izņemot iepriekš saskaņotos saņēmējus vai apstrādātājus. |
| --- | --- |

c)

neizpaust un neatļaut piekļuvi persondatiem nevienam citam, izņemot iepriekš saskaņotos saņēmējus vai apstrādātājus.

Katrs kopīgais pārzinis īsteno atbilstīgus tehniskus un organizatoriskus pasākumus, lai nodrošinātu apstrādes drošību saskaņā ar attiecīgi Regulas (ES) 2018/1725 33. pantu un Regulas (ES) 2016/679 32. pantu.

Kopīgie pārziņi cits citam sniedz ātru un efektīvu palīdzību drošības incidentu, tai skaitā persondatu aizsardzības pārkāpumu, gadījumā.

4.2.   Rīcība drošības incidentu, tai skaitā persondatu aizsardzības pārkāpumu, gadījumā

Kopīgie pārziņi risina drošības incidentus, tai skaitā persondatu aizsardzības pārkāpumus, saskaņā ar savām iekšējām procedūrām un piemērojamajiem tiesību aktiem.

Kopīgie pārziņi īpaši sniedz cits citam ātru un efektīvu palīdzību, kas vajadzīga, lai atvieglotu jebkādu ar kopīgās apstrādes darbību saistītu drošības incidentu, tostarp persondatu aizsardzības pārkāpumu, identificēšanu un risināšanu.

Kopīgie pārziņi cits citam nodod šādu informāciju:

| a) | iespējamie vai faktiskie riski, kas apdraud kopīgi apstrādājamo persondatu pieejamību, konfidencialitāti un/vai integritāti; |
| --- | --- |

a)

iespējamie vai faktiskie riski, kas apdraud kopīgi apstrādājamo persondatu pieejamību, konfidencialitāti un/vai integritāti;

| b) | drošības incidenti, kas saistīti ar kopīgo apstrādes darbību; |
| --- | --- |

b)

drošības incidenti, kas saistīti ar kopīgo apstrādes darbību;

| c) | persondatu aizsardzības pārkāpums (t. i., drošības pārkāpums, kura rezultātā tiek nejauši vai nelikumīgi iznīcināti, pazaudēti, grozīti, neatļauti izpausti kopīgi apstrādājamie persondati vai ir iespējams piekļūt tiem), persondatu aizsardzības pārkāpuma iespējamās sekas un novērtējums par risku fizisku personu tiesībām un brīvībām, kā arī pasākumi, kas veikti, lai vērstos pret persondatu aizsardzības pārkāpumu un mazinātu risku fizisku personu tiesībām un brīvībām; |
| --- | --- |

c)

persondatu aizsardzības pārkāpums (t. i., drošības pārkāpums, kura rezultātā tiek nejauši vai nelikumīgi iznīcināti, pazaudēti, grozīti, neatļauti izpausti kopīgi apstrādājamie persondati vai ir iespējams piekļūt tiem), persondatu aizsardzības pārkāpuma iespējamās sekas un novērtējums par risku fizisku personu tiesībām un brīvībām, kā arī pasākumi, kas veikti, lai vērstos pret persondatu aizsardzības pārkāpumu un mazinātu risku fizisku personu tiesībām un brīvībām;

| d) | kopīgās apstrādes darbības tehnisko un/vai organizatorisko aizsardzības pasākumu pārkāpums. |
| --- | --- |

d)

kopīgās apstrādes darbības tehnisko un/vai organizatorisko aizsardzības pasākumu pārkāpums.

Katrs kopīgais pārzinis atbild par visiem drošības incidentiem, ieskaitot persondatu aizsardzības pārkāpumus, kas notikuši, ja nav izpildīti pienākumi, kurus kopīgais pārzinis uzņēmies saskaņā ar šo lēmumu un attiecīgi Regulu (ES) 2018/1725 un Regulu (ES) 2016/679.

Kopīgie pārziņi dokumentē drošības incidentus (arī persondatu aizsardzības pārkāpumus) un bez liekas kavēšanās un ne vēlāk kā 48 stundas pēc tam, kad ir uzzinājuši par drošības incidentu (arī par persondatu aizsardzības pārkāpumu), informē cits citu.

Kopīgais pārzinis, kas atbild par persondatu aizsardzības pārkāpumu, dokumentē minēto persondatu aizsardzības pārkāpumu un par to paziņo Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai kompetentajai valsts uzraudzības iestādei. Kopīgais pārzinis to dara bez liekas kavēšanās un, ja iespējams, ne vēlāk kā 72 stundas pēc tam, kad kļuvis zināms par persondatu aizsardzības pārkāpumu, izņemot gadījumus, kad persondatu aizsardzības pārkāpums nevarētu radīt risku fizisku personu tiesībām un brīvībām. Atbildīgais kopīgais pārzinis par šādu paziņojumu informē pārējos kopīgos pārziņus.

Par persondatu aizsardzības pārkāpumu atbildīgais kopīgais pārzinis par minēto persondatu aizsardzības pārkāpumu paziņo attiecīgajiem datu subjektiem, ja persondatu aizsardzības pārkāpums varētu radīt augstu risku fizisko personu tiesībām un brīvībām. Atbildīgais kopīgais pārzinis par šādu saziņu informē pārējos kopīgos pārziņus.

4.3.   Persondatu atrašanās vieta

Persondatus, kas savākti paziņošanas procesa nolūkā, izmantojot sistēmu Safety Gate/RAPEX, glabā un vāc Safety Gate/RAPEX lietotnē, ko pārvalda Komisija, lai nodrošinātu, ka lietotnei var piekļūt tikai skaidri identificētas personas un ka tādējādi lietojumprogrammā glabātie dati ir labi aizsargāti.

Persondatus, kas savākti apstrādes darbības nolūkā, apstrādā tikai ES/EEZ teritorijā, un tos neizved no minētās teritorijas, izņemot gadījumus, kad tie atbilst Regulas (ES) 2016/679 45., 46. vai 49. pantam vai Regulas (ES) 2018/1725 47., 48. vai 50. pantam.

Saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 12. panta 4. punktu piekļuve Safety Gate/RAPEX ir pieejama kandidātvalstīm, trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām saskaņā ar nolīgumu starp ES un šīm valstīm vai starptautiskām organizācijām, ievērojot šajos nolīgumos noteikto kārtību. Var apmainīties ar atlasītu informāciju no sistēmas Safety Gate/RAPEX. Šajā informācijā nav persondatu.

4.4.   Saņēmēji

Piekļuve persondatiem ir atļauta tikai pilnvarotiem Komisijas un valstu iestāžu darbiniekiem un līgumslēdzējiem nolūkā pārvaldīt un ekspluatēt sistēmu Safety Gate/RAPEX tādā veidā, kas atvieglo apstrādes darbību. Šādai piekļuvei ir piemērojamas šādas identifikatora un paroles prasības:

| — | Safety Gate/RAPEX ir pieejama tikai Komisijai un lietotājiem, kurus īpaši iecēlušas ES dalībvalsts iestādes un EBTA/EEZ valstis, kā arī Apvienotās Karalistes iestādes attiecībā uz lietotājiem Ziemeļīrijā. |
| --- | --- |

—

Safety Gate/RAPEX ir pieejama tikai Komisijai un lietotājiem, kurus īpaši iecēlušas ES dalībvalsts iestādes un EBTA/EEZ valstis, kā arī Apvienotās Karalistes iestādes attiecībā uz lietotājiem Ziemeļīrijā.

| — | Piekļuvi lietotnē Safety Gate/RAPEX ievāktajiem persondatiem piešķir tikai tiem izraudzītajiem un pilnvarotajiem lietotnes lietotājiem, kuriem ir lietotāja ID/parole. Piekļuve lietotnei un paroles piešķiršana ir iespējama tikai tad, ja to pieprasa kompetentā valsts iestāde, un Safety Gate/RAPEX un Komisijas grupas vispārējā uzraudzībā. |
| --- | --- |

—

Piekļuvi lietotnē Safety Gate/RAPEX ievāktajiem persondatiem piešķir tikai tiem izraudzītajiem un pilnvarotajiem lietotnes lietotājiem, kuriem ir lietotāja ID/parole. Piekļuve lietotnei un paroles piešķiršana ir iespējama tikai tad, ja to pieprasa kompetentā valsts iestāde, un Safety Gate/RAPEX un Komisijas grupas vispārējā uzraudzībā.

| — | Savāktajiem persondatiem var piekļūt Komisijas darbinieki, kas ir atbildīgi par šo datu apstrādes darbības veikšanu, un pilnvarotas personas, ievērojot principu “nepieciešamība zināt”. Šie darbinieki ievēro tiesību aktus un vajadzības gadījumā papildu vienošanās par konfidencialitāti. |
| --- | --- |

—

Savāktajiem persondatiem var piekļūt Komisijas darbinieki, kas ir atbildīgi par šo datu apstrādes darbības veikšanu, un pilnvarotas personas, ievērojot principu “nepieciešamība zināt”. Šie darbinieki ievēro tiesību aktus un vajadzības gadījumā papildu vienošanās par konfidencialitāti.

Personas, kurām ir piekļuve savāktajiem persondatiem, ir:

| a) | Komisijas darbinieki un līgumslēdzēji; |
| --- | --- |

a)

Komisijas darbinieki un līgumslēdzēji;

| b) | identificēti kontaktpunkti un inspektori no ES dalībvalstu un EBTA/EEZ valstu tirgus uzraudzības iestādēm, kā arī Apvienotās Karalistes iestādes attiecībā uz Ziemeļīrijas lietotājiem; |
| --- | --- |

b)

identificēti kontaktpunkti un inspektori no ES dalībvalstu un EBTA/EEZ valstu tirgus uzraudzības iestādēm, kā arī Apvienotās Karalistes iestādes attiecībā uz Ziemeļīrijas lietotājiem;

| c) | identificēti inspektori no ES dalībvalstu un EBTA/EEZ valstu iestādēm, kuras ir atbildīgas par ārējo robežu kontroli. |
| --- | --- |

c)

identificēti inspektori no ES dalībvalstu un EBTA/EEZ valstu iestādēm, kuras ir atbildīgas par ārējo robežu kontroli.

Personas, kurām ir piekļuve visiem savāktajiem persondatiem un kurām ir iespēja tos pēc pieprasījuma mainīt, ir:

| a) | Komisijas Safety Gate/RAPEX grupas locekļi; |
| --- | --- |

a)

Komisijas Safety Gate/RAPEX grupas locekļi;

| b) | Komisijas Safety Gate/RAPEX palīdzības dienesta locekļi. |
| --- | --- |

b)

Komisijas Safety Gate/RAPEX palīdzības dienesta locekļi.

Publiskās Europa tīmekļa vietnes sadaļā, kas veltīta Safety Gate
   (6), ir pieejams visu Safety Gate/RAPEX kontaktpunktu saraksts (lietotāji, kurus izraudzījušās ES/EEZ valstu iestādes) un to kontaktinformācija (uzvārds, vārds, iestādes nosaukums, iestādes adrese, tālrunis, fakss, e-pasts). Lietotāju pārvaldību valsts līmenī kontrolē Safety Gate/RAPEX valstu kontaktpunkti, izmantojot Safety Gate/RAPEX lietotni.

Visiem lietotājiem ir piekļuve to paziņojumu saturam, kuru statuss ir “EK – validēts” (“EC validated”). Tikai valsts Safety Gate/RAPEX lietotājiem ir piekļuve savu paziņojumu projektiem (pirms iesniegšanas EK). Komisijas darbiniekiem un pilnvarotām personām ir piekļuve paziņojumiem ar statusu “EK – iesniegts” (“EC submitted”).

Katrs kopīgais pārzinis informē visus pārējos kopīgos pārziņus par jebkādu persondatu nosūtīšanu saņēmējiem trešās valstīs vai starptautiskās organizācijās.

5.   
  Konkrēti kopīgo pārziņu pienākumi

Komisija nodrošina šādas darbības un atbild par tām:

| a) | pieņemt lēmumu par apstrādes veidiem, prasībām un mērķiem; |
| --- | --- |

a)

pieņemt lēmumu par apstrādes veidiem, prasībām un mērķiem;

| b) | reģistrēt apstrādes darbības; |
| --- | --- |

b)

reģistrēt apstrādes darbības;

| c) | atvieglot datu subjektu tiesību īstenošanu; |
| --- | --- |

c)

atvieglot datu subjektu tiesību īstenošanu;

| d) | izskatīt datu subjektu pieprasījumus; |
| --- | --- |

d)

izskatīt datu subjektu pieprasījumus;

| e) | pieņemt lēmumu ierobežot datu subjektu tiesību piemērošanu vai atkāpties no tām, ja tas ir nepieciešami un samērīgi; |
| --- | --- |

e)

pieņemt lēmumu ierobežot datu subjektu tiesību piemērošanu vai atkāpties no tām, ja tas ir nepieciešami un samērīgi;

| f) | nodrošināt integrētu privātuma aizsardzību un privātuma aizsardzību pēc noklusējuma; |
| --- | --- |

f)

nodrošināt integrētu privātuma aizsardzību un privātuma aizsardzību pēc noklusējuma;

| g) | identificēt un novērtēt persondatu nosūtīšanas un pārsūtīšanas likumību, nepieciešamību un samērīgumu; |
| --- | --- |

g)

identificēt un novērtēt persondatu nosūtīšanas un pārsūtīšanas likumību, nepieciešamību un samērīgumu;

| h) | vajadzības gadījumā veikt iepriekšēju apspriešanos ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju; |
| --- | --- |

h)

vajadzības gadījumā veikt iepriekšēju apspriešanos ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju;

| i) | nodrošināt, ka personas, kuras ir pilnvarotas apstrādāt datus, ir apņēmušās ievērot konfidencialitāti vai tām ir noteikts attiecīgs likumisks pienākums ievērot konfidencialitāti; |
| --- | --- |

i)

nodrošināt, ka personas, kuras ir pilnvarotas apstrādāt datus, ir apņēmušās ievērot konfidencialitāti vai tām ir noteikts attiecīgs likumisks pienākums ievērot konfidencialitāti;

| j) | veicot savus uzdevumus, pēc pieprasījuma sadarboties ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju. |
| --- | --- |

j)

veicot savus uzdevumus, pēc pieprasījuma sadarboties ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju.

Dalībvalstu iestādes nodrošina šādas darbības un atbild par tām:

| a) | reģistrēt apstrādes darbības; |
| --- | --- |

a)

reģistrēt apstrādes darbības;

| b) | nodrošināt, ka apstrādājamie persondati ir adekvāti, precīzi un atbilstīgi un nepārsniedz to, kas ir nepieciešams konkrētajam mērķim; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt, ka apstrādājamie persondati ir adekvāti, precīzi un atbilstīgi un nepārsniedz to, kas ir nepieciešams konkrētajam mērķim;

| c) | nodrošināt pārredzamu informāciju datu subjektiem un saziņu ar viņiem par viņu tiesībām; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt pārredzamu informāciju datu subjektiem un saziņu ar viņiem par viņu tiesībām;

| d) | atvieglot datu subjektu tiesību īstenošanu; |
| --- | --- |

d)

atvieglot datu subjektu tiesību īstenošanu;

| e) | izmantot tikai tādus apstrādātājus, kas sniedz pietiekamas garantijas, ka atbilstīgi tehniski un organizatoriski pasākumi tiks īstenoti tādā veidā, lai apstrāde atbilstu Regulas (ES) 2016/679 prasībām un nodrošinātu datu subjekta tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

e)

izmantot tikai tādus apstrādātājus, kas sniedz pietiekamas garantijas, ka atbilstīgi tehniski un organizatoriski pasākumi tiks īstenoti tādā veidā, lai apstrāde atbilstu Regulas (ES) 2016/679 prasībām un nodrošinātu datu subjekta tiesību aizsardzību;

| f) | reglamentēt apstrādātāja veikto apstrādi ar līgumu vai juridisku aktu saskaņā ar Savienības vai dalībvalsts tiesību aktiem saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 28. pantu; |
| --- | --- |

f)

reglamentēt apstrādātāja veikto apstrādi ar līgumu vai juridisku aktu saskaņā ar Savienības vai dalībvalsts tiesību aktiem saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 28. pantu;

| g) | vajadzības gadījumā veikt iepriekšēju apspriešanos ar valsts uzraudzības iestādi; |
| --- | --- |

g)

vajadzības gadījumā veikt iepriekšēju apspriešanos ar valsts uzraudzības iestādi;

| h) | nodrošināt, ka personas, kuras ir pilnvarotas apstrādāt datus, ir apņēmušās ievērot konfidencialitāti vai tām ir noteikts attiecīgs likumisks pienākums ievērot konfidencialitāti; |
| --- | --- |

h)

nodrošināt, ka personas, kuras ir pilnvarotas apstrādāt datus, ir apņēmušās ievērot konfidencialitāti vai tām ir noteikts attiecīgs likumisks pienākums ievērot konfidencialitāti;

| i) | veicot savus uzdevumus, pēc pieprasījuma sadarboties ar valsts uzraudzības iestādi. |
| --- | --- |

i)

veicot savus uzdevumus, pēc pieprasījuma sadarboties ar valsts uzraudzības iestādi.

6.   
  Apstrādes ilgums

Kopīgie pārziņi persondatus neglabā vai neapstrādā ilgāk, nekā nepieciešams, lai īstenotu šajā lēmumā noteiktos mērķus un pienākumus, t. i., tik ilgi, cik nepieciešams vākšanas vai turpmākas apstrādes mērķa sasniegšanai. Īpaši uzsverams turpmākais.

| a) | Lietotnes Safety Gate/RAPEX lietotāju kontaktinformāciju sistēmā glabā tik ilgi, kamēr tie ir lietotāji. Kontaktinformācija tiek izdzēsta no šīs lietotnes uzreiz pēc tam, kad saņemta informācija, ka noteikta persona vairs nav sistēmas lietotājs. |
| --- | --- |

a)

Lietotnes Safety Gate/RAPEX lietotāju kontaktinformāciju sistēmā glabā tik ilgi, kamēr tie ir lietotāji. Kontaktinformācija tiek izdzēsta no šīs lietotnes uzreiz pēc tam, kad saņemta informācija, ka noteikta persona vairs nav sistēmas lietotājs.

| b) | Dalībvalstu un EBTA/EEZ valstu tirgus uzraudzības iestāžu, kā arī iestāžu, kuras atbildīgas par ārējo robežu kontroli, inspektoru kontaktinformāciju, kas sniegta paziņojumos un atbildēs, glabā sistēmā piecus gadus pēc paziņojuma vai atbildes apstiprināšanas. |
| --- | --- |

b)

Dalībvalstu un EBTA/EEZ valstu tirgus uzraudzības iestāžu, kā arī iestāžu, kuras atbildīgas par ārējo robežu kontroli, inspektoru kontaktinformāciju, kas sniegta paziņojumos un atbildēs, glabā sistēmā piecus gadus pēc paziņojuma vai atbildes apstiprināšanas.

| c) | Citu sistēmā iespējami iekļautu fizisku personu persondatus glabā tādā formā, kas ļauj veikt identifikāciju 30 gadus no brīža, kad sistēmā Safety Gate/RAPEX ir ievietota informācija, kas atbilst aplēstajam maksimālajam ražojumu kategoriju, piemēram, elektroierīču vai mehānisko transportlīdzekļu, aprites ciklam. |
| --- | --- |

c)

Citu sistēmā iespējami iekļautu fizisku personu persondatus glabā tādā formā, kas ļauj veikt identifikāciju 30 gadus no brīža, kad sistēmā Safety Gate/RAPEX ir ievietota informācija, kas atbilst aplēstajam maksimālajam ražojumu kategoriju, piemēram, elektroierīču vai mehānisko transportlīdzekļu, aprites ciklam.

Komisija izpilda datu subjektu leģitīmos pieprasījumus bloķēt, koriģēt vai dzēst viņu datus viena mēneša laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.

7.   
  Atbildība par neatbilstību

Komisija atbild par neatbilstību saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 VIII nodaļu.

ES dalībvalsts(-u) iestādes atbild par neatbilstību saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 VIII nodaļu.

8.   
  Sadarbība starp kopīgajiem pārziņiem

Katrs kopīgais pārzinis pēc pieprasījuma sniedz ātru un efektīvu palīdzību pārējiem kopīgajiem pārziņiem šī lēmuma īstenošanā, vienlaikus ievērojot attiecīgi Regulas (ES) 2018/1725 un Regulas (ES) 2016/679 visas piemērojamās prasības un citus piemērojamos datu aizsardzības noteikumus.

9.   
  Strīdu izšķiršana

Kopīgie pārziņi cenšas panākt, lai visi strīdi, kas rodas saistībā ar šā lēmuma interpretāciju vai piemērošanu, tiktu atrisināti izlīguma ceļā.

Ja saistībā ar šo lēmumu vai saistībā ar to rodas jautājums, strīds vai domstarpības starp kopīgajiem pārziņiem, kopīgie pārziņi dara visu iespējamo, lai to atrisinātu apspriešanās procesā.

Priekšroka dodama tam, ka visi strīdi tiek izšķirti operatīvajā līmenī, kad tie rodas, un ka tos risina šā pielikuma 10. punktā minētie kontaktpunkti, kas uzskaitīti publiskās Europa tīmekļa vietnes sadaļā Safety Gate.

Apspriešanās mērķis ir pārskatīt un, ciktāl tas ir praktiski iespējams, vienoties par pasākumiem, kas veikti, lai atrisinātu radušos problēmu, un, lai panāktu minēto, kopīgie pārziņi sarunas risina pēc labas ticības. Katrs kopīgais pārzinis atbild uz izlīguma pieprasījumu septiņu darbdienu laikā pēc šāda pieprasījuma saņemšanas. Izlīguma panākšanas termiņš ir 30 darbdienas no pieprasījuma iesniegšanas dienas.

Ja strīdu nevar atrisināt izlīguma ceļā, katrs kopīgais kontrolieris var iesniegt pieteikumu mediācijai vai/vai tiesvedībai šādā veidā:

| a) | mediācijas gadījumā kopīgie pārziņi kopīgi ieceļ mediatoru, kas ir pieņemams katram no viņiem un kas ir atbildīgs par strīda izšķiršanas veicināšanu divu mēnešu laikā pēc strīda nodošanas viņam/viņai, |
| --- | --- |

a)

mediācijas gadījumā kopīgie pārziņi kopīgi ieceļ mediatoru, kas ir pieņemams katram no viņiem un kas ir atbildīgs par strīda izšķiršanas veicināšanu divu mēnešu laikā pēc strīda nodošanas viņam/viņai,

| b) | tiesvedības gadījumā lietu nodod izskatīšanai Eiropas Savienības Tiesā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 272. pantu. |
| --- | --- |

b)

tiesvedības gadījumā lietu nodod izskatīšanai Eiropas Savienības Tiesā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 272. pantu.

10.   
  Kontaktpunkti sadarbībai starp kopīgajiem pārziņiem

Katrs kopīgais pārzinis izraugās vienu kontaktpunktu, ar kuru citi kopīgie pārziņi var sazināties jautājumiem, sūdzībām un informācijas sniegšanai šī lēmuma darbības jomā.

Publiskās Europa tīmekļa vietnes sadaļā Safety Gate ir pieejams detalizēts saraksts ar visiem Komisijas un ES/EEZ valstu iestāžu izraudzītajiem kontaktpunktiem, norādot to kontaktinformāciju (uzvārds, vārds, iestādes nosaukums, iestādes adrese, tālrunis, fakss, e-pasts).

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/95/EK (2001. gada 3. decembris) par produktu vispārēju drošību (OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula), (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1020 (2019. gada 20. jūnijs) par tirgus uzraudzību un produktu atbilstību un ar ko groza Direktīvu 2004/42/EK un Regulas (EK) Nr. 765/2008 un (ES) Nr. 305/2011 (OV L 169, 25.6.2019., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas Lēmums (ES, Euratom) 2017/46 (2017. gada 10. janvāris) par komunikācijas un informācijas sistēmu drošību Eiropas Komisijā (OV L 6, 11.1.2017., 40. lpp.).

5

(6)  https://ec.europa.eu/safety/consumers/consumers_safety_gate/menu/documents/Safety_Gate_contacts.pdf

6

---

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/87 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/87

---

VIENOTĀS NOREGULĒJUMA VALDES LĒMUMS (ES) 2023/976

(2023. gada 22. marts)

Par Vienotās noregulējuma valdes (VNV) budžeta izpildes apstiprināšanu un pārskatu slēgšanu 2021. finanšu gadā (SRB/PS/2023/02)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

VIENOTĀ NOREGULĒJUMA VALDE,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. jūlija Regulu (ES) Nr. 806/2014, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (1), un jo īpaši VNM regulas 50. panta 1. punktu un 63. panta 8. punktu,

ņemot vērā VNV 2020. gada 17. janvāra finanšu noteikumu 97., 98. un 99. pantu,

ņemot vērā VNV galīgos gada pārskatus par 2021. finanšu gadu, kas pieņemti 2022. gada 29. jūnijā (“2021. gada galīgie gada pārskati”),

ņemot vērā VNV gada pārskatu par 2021. finanšu gadu, kas pieņemts 2022. gada 30. maijā (“2021. gada pārskats”),

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas ziņojumu par Vienotās noregulējuma valdes (VNV) 2021. finanšu gada pārskatiem ar VNV atbildēm (“Revīzijas palātas 2021. gada pārskatu”),

ņemot vērā Mazars Réviseurs d’Enterprises sagatavoto ziņojumu par 2021. gada galīgajiem pārskatiem, tostarp 2022. gada 17. jūnija revīzijas atzinumus (“Mazars 2021. gada revīzijas ziņojums”),

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas ziņojumu (saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 92. panta 4. punktu) par jebkādām iespējamām saistībām, kas 2021. finanšu gadā rodas, Vienotajai noregulējuma valdei, Padomei vai Komisijai veicot savus uzdevumus saskaņā ar VNM regulu (“Revīzijas palātas 2021. gada ziņojumu par iespējamām saistībām”),

ņemot vērā 2021. gada Iekšējās Revīzijas ziņojumu, kas sagatavots 2022. gada 15. janvārī,

Ņemot vērā VNV 2021. gada darba programmu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

1.   Sniegt Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētājam valdes 2021. finanšu gada VNV budžeta izpildes apstiprinājumu;

2.   apstiprināt VNV 2021. finanšu gada pārskatu slēgšanu;

3.   izklāstīt tās piezīmes turpmāk sniegtajā priekšlikumā;

4.   uzdot Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētājam informēt par šo lēmumu Padomi, Komisiju un Revīzijas palātu, lai organizētu tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā), kā arī VNV tīmekļa vietnē.

Šis lēmums stājas spēkā tā parakstīšanas dienā.

Vienotās noregulējuma valdes vārdā –

Plenārsesijas loceklis

Jan Marc BERK

---

(1)  
  OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.

1

---