# Eiropas Savienības L 110/2023

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 110 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 66. gadagājums2023. gada 25. aprīlis |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 110

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

66. gadagājums2023. gada 25. aprīlis

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/850 (2023. gada 19. aprīlis), ar kuru groza Regulu (ES) 2018/1806, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru valstspiederīgajiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru valstspiederīgajiem minētā prasība neattiecas (Kosova) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/851 (2023. gada 19. aprīlis), ar ko groza Regulu (ES) 2019/631, lai stiprinātu CO2 emisiju standartus jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem atbilstoši Savienības vērienīgākajiem mērķiem klimata jomā (
  1
  ) | 5 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2023/852 (2023. gada 19. aprīlis), ar ko Lēmumu (ES) 2015/1814 groza attiecībā uz kvotu skaitu, kurš līdz 2030. gadam jāieskaita Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezervē (
  1
  ) | 21 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/850 (2023. gada 19. aprīlis), ar kuru groza Regulu (ES) 2018/1806, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru valstspiederīgajiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru valstspiederīgajiem minētā prasība neattiecas (Kosova)

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/851 (2023. gada 19. aprīlis), ar ko groza Regulu (ES) 2019/631, lai stiprinātu CO2 emisiju standartus jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem atbilstoši Savienības vērienīgākajiem mērķiem klimata jomā (
  1
  )

2

1

5

LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2023/852 (2023. gada 19. aprīlis), ar ko Lēmumu (ES) 2015/1814 groza attiecībā uz kvotu skaitu, kurš līdz 2030. gadam jāieskaita Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezervē (
  1
  )

1

21

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) 2023/853 (2023. gada 24. aprīlis), ar ko īsteno Regulu (ES) Nr. 267/2012 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu | 25 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2023/854 (2023. gada 24. aprīlis), ar kuru groza Lēmumu 2010/413/KĀDP, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu | 28 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2023/855 (2023. gada 24. aprīlis) par Eiropas Savienības partnerības misiju Moldovā (EUPM Moldova) | 30 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/856 (2023. gada 18. aprīlis) par pieprasījumu reģistrēt Eiropas pilsoņu iniciatīvu Connecting all European capitals and people through a high-speed train network (Visu Eiropas galvaspilsētu un cilvēku savienošana, izmantojot ātrgaitas vilcienu tīklu) atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2019/788
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 2617) | 37 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) 2023/853 (2023. gada 24. aprīlis), ar ko īsteno Regulu (ES) Nr. 267/2012 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu

25

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2023/854 (2023. gada 24. aprīlis), ar kuru groza Lēmumu 2010/413/KĀDP, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu

28

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2023/855 (2023. gada 24. aprīlis) par Eiropas Savienības partnerības misiju Moldovā (EUPM Moldova)

EUPM Moldova

30

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/856 (2023. gada 18. aprīlis) par pieprasījumu reģistrēt Eiropas pilsoņu iniciatīvu Connecting all European capitals and people through a high-speed train network (Visu Eiropas galvaspilsētu un cilvēku savienošana, izmantojot ātrgaitas vilcienu tīklu) atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2019/788
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 2617)

Connecting all European capitals and people through a high-speed train network

(izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 2617)

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 25.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 110/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 110/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2023/850

(2023. gada 19. aprīlis),

ar kuru groza Regulu (ES) 2018/1806, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru valstspiederīgajiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru valstspiederīgajiem minētā prasība neattiecas (Kosova (*1))

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1806 (2) izveido to trešo valstu sarakstu, kuru valstspiederīgajiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru valstspiederīgajiem šī prasība neattiecas. Minētās regulas I un II pielikumā izklāstīto trešo valstu sarakstu saturam būtu jāatbilst un būtu jāturpina atbilst minētajā regulā izklāstītajiem kritērijiem. Atsauces uz trešām valstīm, kurās attiecībā uz minētajiem kritērijiem situācija ir mainījusies, būtu attiecīgā gadījumā jāpārceļ no viena pielikuma uz otru. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1806 (2) izveido to trešo valstu sarakstu, kuru valstspiederīgajiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru valstspiederīgajiem šī prasība neattiecas. Minētās regulas I un II pielikumā izklāstīto trešo valstu sarakstu saturam būtu jāatbilst un būtu jāturpina atbilst minētajā regulā izklāstītajiem kritērijiem. Atsauces uz trešām valstīm, kurās attiecībā uz minētajiem kritērijiem situācija ir mainījusies, būtu attiecīgā gadījumā jāpārceļ no viena pielikuma uz otru.

| (2) | Kritēriji, kas būtu jāņem vērā, kad tiek noteiktas, pamatojoties uz katra gadījuma izvērtējumu, trešās valstis, kuru valstspiederīgajiem piemēro vīzas prasību vai kurus no tās atbrīvo, ir noteikti Regulas (ES) 2018/1806 1. pantā. Minētie kritēriji attiecas uz nelikumīgo imigrāciju, sabiedrisko kārtību un drošību, ekonomisko ieguvumu, jo īpaši tūrisma un ārējās tirdzniecības jomā, kā arī uz Savienības ārējām attiecībām ar attiecīgajām trešām valstīm, jo īpaši tajās ņemot vērā arī apsvērumus par cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, kā arī sekas, kas tiks radītas attiecībā uz reģionālo vienotību un savstarpību. |
| --- | --- |

(2)

Kritēriji, kas būtu jāņem vērā, kad tiek noteiktas, pamatojoties uz katra gadījuma izvērtējumu, trešās valstis, kuru valstspiederīgajiem piemēro vīzas prasību vai kurus no tās atbrīvo, ir noteikti Regulas (ES) 2018/1806 1. pantā. Minētie kritēriji attiecas uz nelikumīgo imigrāciju, sabiedrisko kārtību un drošību, ekonomisko ieguvumu, jo īpaši tūrisma un ārējās tirdzniecības jomā, kā arī uz Savienības ārējām attiecībām ar attiecīgajām trešām valstīm, jo īpaši tajās ņemot vērā arī apsvērumus par cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, kā arī sekas, kas tiks radītas attiecībā uz reģionālo vienotību un savstarpību.

| (3) | Kosova ir izpildījusi sava ceļveža prasības ceļā uz bezvīzu režīmu. Pamatojoties uz vairāku kritēriju novērtējumu, kas uzskaitīti Regulas (ES) 2018/1806 1. pantā, ir lietderīgi atbrīvot Kosovas izsniegtu pasu turētājus no vīzas prasības ieceļošanai dalībvalstu teritorijā. Atbrīvojums no vīzas prasības nodrošinās, ka visam Rietumbalkānu reģionam piemēro vienu un to pašu vīzu režīmu. |
| --- | --- |

(3)

Kosova ir izpildījusi sava ceļveža prasības ceļā uz bezvīzu režīmu. Pamatojoties uz vairāku kritēriju novērtējumu, kas uzskaitīti Regulas (ES) 2018/1806 1. pantā, ir lietderīgi atbrīvot Kosovas izsniegtu pasu turētājus no vīzas prasības ieceļošanai dalībvalstu teritorijā. Atbrīvojums no vīzas prasības nodrošinās, ka visam Rietumbalkānu reģionam piemēro vienu un to pašu vīzu režīmu.

| (4) | Tādēļ Kosova būtu jāpārceļ no Regulas (ES) 2018/1806 I pielikuma 2. daļas uz tās II pielikuma 4. daļu. Atbrīvojumam no vīzas prasībai būtu jāattiecas tikai uz to biometrisko pasu turētājiem, kuras izdevusi Kosova saskaņā ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartiem. Minētais atbrīvojums nebūtu jāpiemēro līdz dienai, no kuras sāk faktiski darboties Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1240 (3), vai līdz 2024. gada 1. janvārim, atkarībā no tā, kurš no termiņiem iestājas pirmais. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Kosova būtu jāpārceļ no Regulas (ES) 2018/1806 I pielikuma 2. daļas uz tās II pielikuma 4. daļu. Atbrīvojumam no vīzas prasībai būtu jāattiecas tikai uz to biometrisko pasu turētājiem, kuras izdevusi Kosova saskaņā ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartiem. Minētais atbrīvojums nebūtu jāpiemēro līdz dienai, no kuras sāk faktiski darboties Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1240 (3), vai līdz 2024. gada 1. janvārim, atkarībā no tā, kurš no termiņiem iestājas pirmais.

| (5) | Neskarot dalībvalstu nostāju par Kosovas statusu, laikposmā līdz termiņam, ar kuru atbrīvojums no vīzas prasības faktiski ir piemērojams, ir būtiski, ka atpakaļuzņemšanas nolīgumi vai attiecīgā gadījumā vienošanās tiek noslēgtas ar dalībvalstīm, kurām šāda nolīguma vai vienošanās vēl nav. Pēc to noslēgšanas Kosovai pilnībā jāīsteno minētie nolīgumi vai vienošanās, vienlaikus ievērojot neizraidīšanas (non-refoulement) principu, kas paredzēts 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvencijā par bēgļa statusu, kurā grozījumi izdarīti ar 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas protokolu. |
| --- | --- |

(5)

Neskarot dalībvalstu nostāju par Kosovas statusu, laikposmā līdz termiņam, ar kuru atbrīvojums no vīzas prasības faktiski ir piemērojams, ir būtiski, ka atpakaļuzņemšanas nolīgumi vai attiecīgā gadījumā vienošanās tiek noslēgtas ar dalībvalstīm, kurām šāda nolīguma vai vienošanās vēl nav. Pēc to noslēgšanas Kosovai pilnībā jāīsteno minētie nolīgumi vai vienošanās, vienlaikus ievērojot neizraidīšanas (non-refoulement) principu, kas paredzēts 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvencijā par bēgļa statusu, kurā grozījumi izdarīti ar 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas protokolu.

| (6) | Kosova ir panākusi ievērojamu progresu visos tās ceļveža ceļā uz bezvīzu režīmu II nodaļas blokos. Lai nodrošinātu, ka migrācija ir labi pārvaldīta un nodrošinātu drošu vidi, Kosovai būtu jācenšas vēl vairāk saskaņot savu vīzu politiku ar Savienības vīzu politiku. |
| --- | --- |

(6)

Kosova ir panākusi ievērojamu progresu visos tās ceļveža ceļā uz bezvīzu režīmu II nodaļas blokos. Lai nodrošinātu, ka migrācija ir labi pārvaldīta un nodrošinātu drošu vidi, Kosovai būtu jācenšas vēl vairāk saskaņot savu vīzu politiku ar Savienības vīzu politiku.

| (7) | Atbrīvojums no vīzas prasības ir atkarīgs no tā, vai tiek nepārtraukti īstenotas ceļveža ceļā uz bezvīzu režīmu ar Kosovu prasības. Komisijai ir aktīvi jāuzrauga minēto prasību īstenošana un vīzu politikas saskaņošana, izmantojot apturēšanas mehānismu saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1806. Savienība var apturēt atbrīvojumu no vīzas prasības saskaņā ar minēto mehānismu, ja ir ievēroti tajā izklāstītie nosacījumi. |
| --- | --- |

(7)

Atbrīvojums no vīzas prasības ir atkarīgs no tā, vai tiek nepārtraukti īstenotas ceļveža ceļā uz bezvīzu režīmu ar Kosovu prasības. Komisijai ir aktīvi jāuzrauga minēto prasību īstenošana un vīzu politikas saskaņošana, izmantojot apturēšanas mehānismu saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1806. Savienība var apturēt atbrīvojumu no vīzas prasības saskaņā ar minēto mehānismu, ja ir ievēroti tajā izklāstītie nosacījumi.

| (8) | Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (4), tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(8)

Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (4), tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (9) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis (5) noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (6) 1. panta B punktā. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis (5) noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (6) 1. panta B punktā.

| (10) | Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis (7) noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (8) 3. pantu. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis (7) noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (8) 3. pantu.

| (11) | Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis (9) noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta B punktā Lēmumā 1999/437/EK, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (10) 3. pantu. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis (9) noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta B punktā Lēmumā 1999/437/EK, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (10) 3. pantu.

| (12) | Attiecībā uz Kipru un Bulgāriju, un Rumāniju šī regula ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts attiecīgi 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 1. punktā un 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 1. punktā, |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz Kipru un Bulgāriju, un Rumāniju šī regula ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts attiecīgi 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 1. punktā un 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 1. punktā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) 2018/1806 groza šādi:

| 1) | regulas I pielikuma 2. daļā svītro šādu tekstu:






  “– | Kosova, kā tā definēta Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā 1244”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas I pielikuma 2. daļā svītro šādu tekstu:

“–

Kosova, kā tā definēta Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā 1244”;

| 2) | regulas II pielikuma 4. daļā pievieno šādu tekstu:

  “Kosova (*2)
   (*3)
   (*4)


  (*2)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju."


  (*3)  Atbrīvojumu no vīzas prasības piemēro vienīgi to biometrisko pasu turētājiem, kuras izdotas saskaņā ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartiem."


  (*4)  Atbrīvojumu no vīzas prasības piemēro no dienas, kurā sāk faktiski darboties Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1240 (2018. gada 12. septembris), ar ko izveido Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulas (ES) Nr. 1077/2011, (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/1624 un (ES) 2017/2226 (OV L 236, 19.9.2018., 1. lpp.), vai no 2024. gada 1. janvāra, atkarībā no tā, kurš no termiņiem iestājas pirmais.”
  " |
| --- | --- |

2)

regulas II pielikuma 4. daļā pievieno šādu tekstu:

“Kosova (*2)
   (*3)
   (*4)

(*2)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju."

(*3)  Atbrīvojumu no vīzas prasības piemēro vienīgi to biometrisko pasu turētājiem, kuras izdotas saskaņā ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartiem."

(*4)  Atbrīvojumu no vīzas prasības piemēro no dienas, kurā sāk faktiski darboties Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1240 (2018. gada 12. septembris), ar ko izveido Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulas (ES) Nr. 1077/2011, (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/1624 un (ES) 2017/2226 (OV L 236, 19.9.2018., 1. lpp.), vai no 2024. gada 1. janvāra, atkarībā no tā, kurš no termiņiem iestājas pirmais.”
  "

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Strasbūrā, 2023. gada 19. aprīlī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. ROSWALL

---

(*1)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

*1

(1)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta nostāja (OV C 108, 26.3.2021., 877. lpp.) un Padomes nostāja pirmajā lasījumā 2023. gada 9. marta (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Eiropas Parlamenta 2023. gada 18. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1806 (2018. gada 14. novembris), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru valstspiederīgajiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru valstspiederīgajiem minētā prasība neattiecas (OV L 303, 28.11.2018., 39. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1240 (2018. gada 12. septembris), ar ko izveido Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulas (ES) Nr. 1077/2011, (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/1624 un (ES) 2017/2226. (OV L 236, 19.9.2018., 1. lpp.).

3

ETIAS

(4)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

4

acquis

(5)  
  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

5

(6)  Padomes Lēmums 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.).

6

acquis

(7)  
  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

7

(8)  Padomes Lēmums 2008/146/EK (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.).

8

acquis

(9)  
  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

9

(10)  Padomes Lēmums 2011/350/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos (OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.).

10

acquis

---

| 25.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 110/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 110/5

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2023/851

(2023. gada 19. aprīlis),

ar ko groza Regulu (ES) 2019/631, lai stiprinātu CO2 emisiju standartus jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem atbilstoši Savienības vērienīgākajiem mērķiem klimata jomā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Parīzes nolīgums (4), kas pieņemts 2015. gada 12. decembrī saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) (“Parīzes nolīgums”), stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī. Parīzes nolīguma Puses ir vienojušās ierobežot globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 °C atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5 °C salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni. Minētā apņemšanās tika pastiprināta, 2021. gada 13. novembrī saskaņā ar UNFCCC pieņemot Glāzgovas klimata paktu, kurā UNFCCC Pušu konference, kas vienlaikus ir Parīzes nolīguma Pušu sanāksme, atzīst, ka, temperatūrai pieaugot par 1,5 °C salīdzinājumā ar 2 °C, klimata pārmaiņu ietekme būs daudz mazāka, un apņemas turpināt centienus iegrožot temperatūras kāpumu līdz 1,5 °C. |
| --- | --- |

(1)

Parīzes nolīgums (4), kas pieņemts 2015. gada 12. decembrī saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) (“Parīzes nolīgums”), stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī. Parīzes nolīguma Puses ir vienojušās ierobežot globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 °C atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5 °C salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni. Minētā apņemšanās tika pastiprināta, 2021. gada 13. novembrī saskaņā ar UNFCCC pieņemot Glāzgovas klimata paktu, kurā UNFCCC Pušu konference, kas vienlaikus ir Parīzes nolīguma Pušu sanāksme, atzīst, ka, temperatūrai pieaugot par 1,5 °C salīdzinājumā ar 2 °C, klimata pārmaiņu ietekme būs daudz mazāka, un apņemas turpināt centienus iegrožot temperatūras kāpumu līdz 1,5 °C.

| (2) | Klimata un vides problēmu risināšana un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšana ir pamatā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumam par Eiropas zaļo kursu (“Eiropas zaļais kurss”). Eiropas Parlaments 2020. gada 15. janvāra rezolūcijā par Eiropas zaļo kursu (5) aicināja, vēlākais, līdz 2050. gadam īstenot nepieciešamo pāreju uz klimatneitrālu sabiedrību un 2019. gada 28. novembra rezolūcijā par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā pasludināja šādu ārkārtas situāciju (6). Eiropas zaļā kursa nepieciešamība un nozīme ir tikai pieaugusi, ņemot vērā ļoti smago Covid-19 pandēmijas ietekmi uz Savienības iedzīvotāju veselību un ekonomisko labbūtību. |
| --- | --- |

(2)

Klimata un vides problēmu risināšana un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšana ir pamatā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumam par Eiropas zaļo kursu (“Eiropas zaļais kurss”). Eiropas Parlaments 2020. gada 15. janvāra rezolūcijā par Eiropas zaļo kursu (5) aicināja, vēlākais, līdz 2050. gadam īstenot nepieciešamo pāreju uz klimatneitrālu sabiedrību un 2019. gada 28. novembra rezolūcijā par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā pasludināja šādu ārkārtas situāciju (6). Eiropas zaļā kursa nepieciešamība un nozīme ir tikai pieaugusi, ņemot vērā ļoti smago Covid-19 pandēmijas ietekmi uz Savienības iedzīvotāju veselību un ekonomisko labbūtību.

| (3) | Eiropas zaļais kurss apvieno tādu visaptverošu savstarpēji pastiprinošu pasākumu un iniciatīvu kopumu, kuru mērķis ir līdz 2050. gadam Savienībā panākt klimatneitralitāti, un tajā ir izklāstīta jauna izaugsmes stratēģija, kurā galvenā uzmanība ir vērsta uz Savienības pārveidi par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, ar dinamiskām nozarēm, kas joprojām ir pasaules līderes savos attiecīgajos segmentos, un globāliem inovācijas virzītājspēkiem, vienlaikus nodrošinot labi apmaksātas kvalitatīvas darbvietas Savienībā. Tā mērķis ir arī aizsargāt, saglabāt un stiprināt Savienības dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un labbūtību no vidiskiem apdraudējumiem un ietekmes. Šajā kontekstā 8. vides rīcības programma, kas darbojas līdz 2030. gadam un ir izklāstīta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā (ES) 2022/591 (7), pastiprina mērķi taisnīgā, vienlīdzīgā un iekļaujošā veidā paātrināt zaļo pārkārtošanos uz klimatneitrālu, ilgtspējīgu, netoksisku, resursefektīvu, atjaunīgajā enerģijā balstītu, noturīgu un konkurētspējīgu aprites ekonomiku un aizsargāt, atjaunot un uzlabot vides stāvokli, vienlaikus atbalstot un balstoties uz Eiropas zaļajā kursā paziņoto pasākumu un iniciatīvu kopumu. Tajā pašā laikā pārkārtošanās atšķirīgi ietekmē sievietes un vīriešus un īpaši ietekmē dažas neizdevīgā stāvoklī esošas grupas, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēkus, personas ar invaliditāti un personas, kas pieder pie rasu vai etniskas minoritātes. Turklāt pārkārtošanās atšķirīgi ietekmēs Savienības reģionus, jo īpaši strukturāli nelabvēlīgā situācijā esošus, perifērus un tālākos reģionus. Tāpēc ir jānodrošina, ka pārkārtošanās ir taisnīga un iekļaujoša, nevienu neatstājot novārtā. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas zaļais kurss apvieno tādu visaptverošu savstarpēji pastiprinošu pasākumu un iniciatīvu kopumu, kuru mērķis ir līdz 2050. gadam Savienībā panākt klimatneitralitāti, un tajā ir izklāstīta jauna izaugsmes stratēģija, kurā galvenā uzmanība ir vērsta uz Savienības pārveidi par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, ar dinamiskām nozarēm, kas joprojām ir pasaules līderes savos attiecīgajos segmentos, un globāliem inovācijas virzītājspēkiem, vienlaikus nodrošinot labi apmaksātas kvalitatīvas darbvietas Savienībā. Tā mērķis ir arī aizsargāt, saglabāt un stiprināt Savienības dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un labbūtību no vidiskiem apdraudējumiem un ietekmes. Šajā kontekstā 8. vides rīcības programma, kas darbojas līdz 2030. gadam un ir izklāstīta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā (ES) 2022/591 (7), pastiprina mērķi taisnīgā, vienlīdzīgā un iekļaujošā veidā paātrināt zaļo pārkārtošanos uz klimatneitrālu, ilgtspējīgu, netoksisku, resursefektīvu, atjaunīgajā enerģijā balstītu, noturīgu un konkurētspējīgu aprites ekonomiku un aizsargāt, atjaunot un uzlabot vides stāvokli, vienlaikus atbalstot un balstoties uz Eiropas zaļajā kursā paziņoto pasākumu un iniciatīvu kopumu. Tajā pašā laikā pārkārtošanās atšķirīgi ietekmē sievietes un vīriešus un īpaši ietekmē dažas neizdevīgā stāvoklī esošas grupas, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēkus, personas ar invaliditāti un personas, kas pieder pie rasu vai etniskas minoritātes. Turklāt pārkārtošanās atšķirīgi ietekmēs Savienības reģionus, jo īpaši strukturāli nelabvēlīgā situācijā esošus, perifērus un tālākos reģionus. Tāpēc ir jānodrošina, ka pārkārtošanās ir taisnīga un iekļaujoša, nevienu neatstājot novārtā.

| (4) | Atjauninātajā nacionāli noteiktajā devumā, kas UNFCCC sekretariātam tika iesniegts 2020. gada 17. decembrī, Savienība apņēmās līdz 2030. gadam samazināt Savienības ekonomikas mēroga siltumnīcefekta gāzu neto emisijas vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. |
| --- | --- |

(4)

Atjauninātajā nacionāli noteiktajā devumā, kas UNFCCC sekretariātam tika iesniegts 2020. gada 17. decembrī, Savienība apņēmās līdz 2030. gadam samazināt Savienības ekonomikas mēroga siltumnīcefekta gāzu neto emisijas vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni.

| (5) | Pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1119 (8), Savienība ir tiesību aktos noteikusi emisiju samazināšanas mērķi – neto nulle, vēlākais, līdz 2050. gadam – un mērķi pēc tam panākt negatīvu emisijas bilanci. Minētā regula arī nosaka saistošu Savienības mērķrādītāju siltumnīcefekta gāzu neto emisiju (emisiju pēc piesaistījumu atskaitīšanas) samazināšanai Savienībā līdz 2030. gadam vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. |
| --- | --- |

(5)

Pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1119 (8), Savienība ir tiesību aktos noteikusi emisiju samazināšanas mērķi – neto nulle, vēlākais, līdz 2050. gadam – un mērķi pēc tam panākt negatīvu emisijas bilanci. Minētā regula arī nosaka saistošu Savienības mērķrādītāju siltumnīcefekta gāzu neto emisiju (emisiju pēc piesaistījumu atskaitīšanas) samazināšanai Savienībā līdz 2030. gadam vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni.

| (6) | Tiek sagaidīts, ka visas ekonomikas nozares, tostarp autotransporta nozare, palīdz panākt minētos emisiju samazinājumus. Transporta nozare ir vienīgā nozare, kurā emisiju apjoms kopš 1990. gada ir palielinājies. Tas attiecas arī uz autotransportu, kurā ietilpst mazas un lielas noslodzes transportlīdzekļi, kas kopā rada vairāk nekā 70 % no kopējām transporta emisijām. Lai panāktu klimatneitralitāti, transporta radītās emisijas līdz 2050. gadam ir jāsamazina par 90 %. |
| --- | --- |

(6)

Tiek sagaidīts, ka visas ekonomikas nozares, tostarp autotransporta nozare, palīdz panākt minētos emisiju samazinājumus. Transporta nozare ir vienīgā nozare, kurā emisiju apjoms kopš 1990. gada ir palielinājies. Tas attiecas arī uz autotransportu, kurā ietilpst mazas un lielas noslodzes transportlīdzekļi, kas kopā rada vairāk nekā 70 % no kopējām transporta emisijām. Lai panāktu klimatneitralitāti, transporta radītās emisijas līdz 2050. gadam ir jāsamazina par 90 %.

| (7) | Digitālās un zaļās pārkārtošanās procesā būtu jāpievēršas arī tam, cik svarīga ir sociālā dimensija, lai nodrošinātu, ka mobilitāte cenas ziņā ir pieejama un ka tai var piekļūt visi, jo īpaši svārstsatiksmes dalībnieki, kam nav piekļuves kvalitatīvam sabiedriskajam transportam vai citiem mobilitātes risinājumiem. Paredzams, ka vērienīgāki CO2 standarti vieglajiem pasažieru automobiļiem un vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem paātrinās bezemisiju transportlīdzekļu ieviešanu, palielinās to pieejamību cenas ziņā un arī paātrinās lietotu ptransportlīdzekļu tirgus dekarbonizāciju visos segmentos, sniedzot lielākus ieguvumus patērētājiem ar zemiem un vidējiem ienākumiem. Pieņemot minētos standartus, ir arī svarīgi ņemt vērā digitālās un zaļās pārkātošanās procesa ievērojamās ekonomiskās un sociālās sekas un nepieciešamību aizsargāt nodarbinātību un saglabāt Savienības rūpniecības konkurētspēju. |
| --- | --- |

(7)

Digitālās un zaļās pārkārtošanās procesā būtu jāpievēršas arī tam, cik svarīga ir sociālā dimensija, lai nodrošinātu, ka mobilitāte cenas ziņā ir pieejama un ka tai var piekļūt visi, jo īpaši svārstsatiksmes dalībnieki, kam nav piekļuves kvalitatīvam sabiedriskajam transportam vai citiem mobilitātes risinājumiem. Paredzams, ka vērienīgāki CO2 standarti vieglajiem pasažieru automobiļiem un vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem paātrinās bezemisiju transportlīdzekļu ieviešanu, palielinās to pieejamību cenas ziņā un arī paātrinās lietotu ptransportlīdzekļu tirgus dekarbonizāciju visos segmentos, sniedzot lielākus ieguvumus patērētājiem ar zemiem un vidējiem ienākumiem. Pieņemot minētos standartus, ir arī svarīgi ņemt vērā digitālās un zaļās pārkātošanās procesa ievērojamās ekonomiskās un sociālās sekas un nepieciešamību aizsargāt nodarbinātību un saglabāt Savienības rūpniecības konkurētspēju.

| (8) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir nepieciešami kā daļa no saskaņotas un konsekventas sistēmas, kas ir nepieciešama, lai sasniegtu Savienības vispārējo mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu neto emisijas, kā arī samazināt Savienības atkarību no importētām fosilajām degvielām. Ir būtiski, ka Komisija sadarbojas ar dalībvalstīm un nozares ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu piegādes ķēdi kritiski svarīgajām izejvielām, kas vajadzīgas bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļiem. Tas arī atbalstīs Savienības rūpniecības konkurētspēju un stiprinās Savienības stratēģisko autonomiju. |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir nepieciešami kā daļa no saskaņotas un konsekventas sistēmas, kas ir nepieciešama, lai sasniegtu Savienības vispārējo mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu neto emisijas, kā arī samazināt Savienības atkarību no importētām fosilajām degvielām. Ir būtiski, ka Komisija sadarbojas ar dalībvalstīm un nozares ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu piegādes ķēdi kritiski svarīgajām izejvielām, kas vajadzīgas bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļiem. Tas arī atbalstīs Savienības rūpniecības konkurētspēju un stiprinās Savienības stratēģisko autonomiju.

| (9) | Lai līdz 2030. gadam panāktu siltumnīcefekta gāzu neto emisiju samazinājumu vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gadu, ir jāpastiprina samazināšanas prasības, kas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/631 (9) noteiktas gan vieglajiem pasažieru automobiļiem, gan vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem. Ir arī skaidri jānosaka virzība uz turpmākiem samazinājumiem pēc 2030. gada, kuri palīdzēs līdz 2050. gadam sasniegt klimatneitralitātes mērķi. Bez vērienīgas rīcības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai autotransporta nozarē lielāki emisiju samazinājumi būtu vajadzīgi citās nozarēs, tostarp nozarēs, kurās dekarbonizācija ir sarežģītāka. |
| --- | --- |

(9)

Lai līdz 2030. gadam panāktu siltumnīcefekta gāzu neto emisiju samazinājumu vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gadu, ir jāpastiprina samazināšanas prasības, kas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/631 (9) noteiktas gan vieglajiem pasažieru automobiļiem, gan vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem. Ir arī skaidri jānosaka virzība uz turpmākiem samazinājumiem pēc 2030. gada, kuri palīdzēs līdz 2050. gadam sasniegt klimatneitralitātes mērķi. Bez vērienīgas rīcības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai autotransporta nozarē lielāki emisiju samazinājumi būtu vajadzīgi citās nozarēs, tostarp nozarēs, kurās dekarbonizācija ir sarežģītāka.

| (10) | Pastiprinātajām CO2 emisiju samazināšanas prasībām būtu jāstimulē arvien lielāks bezemisiju transportlīdzekļu īpatsvars Savienības tirgū, vienlaikus nodrošinot ieguvumus patērētājiem un iedzīvotājiem gaisa kvalitātes ziņā, stiprinot enerģētisko drošību un efektivitāti un palielinot ar to saistīto enerģijas ietaupījumu, kā arī nodrošinot inovācijas saglabāšanu autobūves vērtības ķēdē. Raugoties pasaules mērogā, Savienības autobūves vērtības ķēdei jābūt vadošam dalībniekam notiekošajā pārejā uz bezemisiju mobilitāti. Stingrāki CO2 emisiju samazināšanas standarti ir tehnoloģiski neitrāli attiecībā uz tajos noteikto visa autoparka mērķrādītāju sasniegšanu. Lai sasniegtu nulles emisiju autoparka mērķrādītāju, ir un joprojām būs pieejamas dažādas tehnoloģijas. Bezemisiju transportlīdzekļi pašlaik ietver akumulatoru elektrotransportlīdzekļus, degvielas elementa un citus ar ūdeņradi darbināmus transportlīdzekļus, un tehnoloģiskas inovācijas turpinās. Sava loma pārejas procesā arī turpmāk var būt bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļiem, kas ietver arī labi funkcionējošus no elektrotīkla uzlādējamus hibrīdelektriskus transportlīdzekļus. Šajā kontekstā ir svarīgi nodrošināt precīzus un pilnīgus datus par minēto no elektrotīkla uzlādējamo hibrīdelektrisko transportlīdzekļu emisiju rādītājiem. |
| --- | --- |

(10)

Pastiprinātajām CO2 emisiju samazināšanas prasībām būtu jāstimulē arvien lielāks bezemisiju transportlīdzekļu īpatsvars Savienības tirgū, vienlaikus nodrošinot ieguvumus patērētājiem un iedzīvotājiem gaisa kvalitātes ziņā, stiprinot enerģētisko drošību un efektivitāti un palielinot ar to saistīto enerģijas ietaupījumu, kā arī nodrošinot inovācijas saglabāšanu autobūves vērtības ķēdē. Raugoties pasaules mērogā, Savienības autobūves vērtības ķēdei jābūt vadošam dalībniekam notiekošajā pārejā uz bezemisiju mobilitāti. Stingrāki CO2 emisiju samazināšanas standarti ir tehnoloģiski neitrāli attiecībā uz tajos noteikto visa autoparka mērķrādītāju sasniegšanu. Lai sasniegtu nulles emisiju autoparka mērķrādītāju, ir un joprojām būs pieejamas dažādas tehnoloģijas. Bezemisiju transportlīdzekļi pašlaik ietver akumulatoru elektrotransportlīdzekļus, degvielas elementa un citus ar ūdeņradi darbināmus transportlīdzekļus, un tehnoloģiskas inovācijas turpinās. Sava loma pārejas procesā arī turpmāk var būt bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļiem, kas ietver arī labi funkcionējošus no elektrotīkla uzlādējamus hibrīdelektriskus transportlīdzekļus. Šajā kontekstā ir svarīgi nodrošināt precīzus un pilnīgus datus par minēto no elektrotīkla uzlādējamo hibrīdelektrisko transportlīdzekļu emisiju rādītājiem.

| (11) | Pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām Komisija nāks klajā ar priekšlikumu pēc 2035. gada reģistrēt transportlīdzekļus, kas darbojas vienīgi ar CO2 neitrālām degvielām saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ārpus autoparka standartu darbības jomas un saskaņā ar Savienības klimatneitralitātes mērķi. |
| --- | --- |

(11)

Pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām Komisija nāks klajā ar priekšlikumu pēc 2035. gada reģistrēt transportlīdzekļus, kas darbojas vienīgi ar CO2 neitrālām degvielām saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ārpus autoparka standartu darbības jomas un saskaņā ar Savienības klimatneitralitātes mērķi.

| (12) | Ņemot vērā minēto, no 2030. gada būtu jānosaka jauni, pastiprināti CO2 emisiju samazinājuma mērķrādītāji gan jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem, gan jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem. Minētie mērķrādītāji būtu jānosaka tādā līmenī, kas dos spēcīgu signālu paātrināt bezemisiju transportlīdzekļu ieviešanu Savienības tirgū un rentablā veidā stimulēt inovāciju bezemisiju tehnoloģijās. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā minēto, no 2030. gada būtu jānosaka jauni, pastiprināti CO2 emisiju samazinājuma mērķrādītāji gan jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem, gan jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem. Minētie mērķrādītāji būtu jānosaka tādā līmenī, kas dos spēcīgu signālu paātrināt bezemisiju transportlīdzekļu ieviešanu Savienības tirgū un rentablā veidā stimulēt inovāciju bezemisiju tehnoloģijās.

| (13) | Tehnoloģiskā inovācija ir priekšnoteikums mobilitātes dekarbonizācijai Savienībā, tāpēc tā būtu jāatbalsta. Būtisks finansējums jau ir pieejams inovācijai mobilitātes ekosistēmā, izmantojot dažādus Savienības finansēšanas instrumentus, jo īpaši pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (10), InvestEU, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (11), Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu, Inovāciju fondu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (12), un Atveseļošanas un noturības mehānismu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (13). Savienībai un dalībvalstīm būtu jāturpina centieni atbalstīt publiskās un privātās investīcijas Eiropas autobūves pētniecībā un inovācijā, tostarp, izmantojot iniciatīvas, kas veicina sinerģiju autobūves nozarē, piemēram, Eiropas Akumulatoru aliansi. Kopā ar skaidriem regulatīviem signāliem minētie centieni atbalstīs un stimulēs ražotāju lēmumus par investīcijām, saglabās Eiropas vadošo lomu tehnoloģiju jomā minētajā nozarē, palīdzēs attīstīt rūpniecisko izcilību nākotnes tehnoloģiju jomā Savienībā un nodrošinās tās rūpnieciskās bāzes ilgtspēju un konkurētspēju ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(13)

Tehnoloģiskā inovācija ir priekšnoteikums mobilitātes dekarbonizācijai Savienībā, tāpēc tā būtu jāatbalsta. Būtisks finansējums jau ir pieejams inovācijai mobilitātes ekosistēmā, izmantojot dažādus Savienības finansēšanas instrumentus, jo īpaši pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (10), InvestEU, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (11), Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu, Inovāciju fondu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (12), un Atveseļošanas un noturības mehānismu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (13). Savienībai un dalībvalstīm būtu jāturpina centieni atbalstīt publiskās un privātās investīcijas Eiropas autobūves pētniecībā un inovācijā, tostarp, izmantojot iniciatīvas, kas veicina sinerģiju autobūves nozarē, piemēram, Eiropas Akumulatoru aliansi. Kopā ar skaidriem regulatīviem signāliem minētie centieni atbalstīs un stimulēs ražotāju lēmumus par investīcijām, saglabās Eiropas vadošo lomu tehnoloģiju jomā minētajā nozarē, palīdzēs attīstīt rūpniecisko izcilību nākotnes tehnoloģiju jomā Savienībā un nodrošinās tās rūpnieciskās bāzes ilgtspēju un konkurētspēju ilgtermiņā.

| (14) | Pārskatīto CO2 emisiju standartu mērķrādītāji būtu jāpapildina ar Savienības stratēģiju to problēmu risināšanai, ko rada bezemisiju transportlīdzekļu ražošanas un ar tiem saistīto tehnoloģiju izvēršana, vienlaikus ņemot vērā katras dalībvalsts īpatnības, kā arī vajadzību uzlabot nozares darba ņēmēju prasmes un nodrošināt to pārkvalificēšanos, un dažādot ekonomiku un pārorientēt darbības, vienlaikus saglabājot nodarbinātības līmeni autobūves nozarē Savienībā. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, kā šī pāreja ietekmēs mikrouzņēmumus, mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) autobūves piegādes ķēdē un skartos reģionus un kopienas, kas intensīvas autobūves nozares klātbūtnes dēļ varētu būt neaizsargātākas. Attiecīgā gadījumā finansiālais atbalsts būtu jāapsver Savienības un dalībvalstu līmenī, lai piesaistītu privātās investīcijas, tostarp, izmantojot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (14), Taisnīgas pārkārtošanās fondu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1056 (15), Inovāciju fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu, Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2093 (16) noteiktās daudzgadu finanšu shēmas instrumentus un Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu, kurš izveidots ar Padomes Regulu (ES) 2020/2094 (17), saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem, kā arī citus pieejamos finanšu instrumentus, piemēram, no Eiropas Investīciju bankas.
  Komisijas 2022. gada 18. februāra paziņojums “Pamatnostādnes par valsts atbalstu klimata, vides aizsardzības un enerģētikas pasākumiem (2022)” ļauj dalībvalstīm atbalstīt uzņēmumus, lai tie dekarbonizētu savus ražošanas procesus un ieviestu videi draudzīgākas tehnoloģijas saistībā ar Komisijas 2021. gada 5. maija paziņojumu “2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana: veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai” (“atjauninātā jaunā industriālā stratēģija”). Padomes 2022. gada 16. jūnija ieteikums (18) ir svarīgs instruments, ar ko dalībvalstis var reaģēt uz taisnīgas pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku procesa nodarbinātības un sociālajiem aspektiem. Komisijai būtu jāizpēta papildu iespējas, kā atbalstīt minēto pārkārtošanos un jo īpaši, kā mazināt jebkādu negatīvu ietekmi uz nodarbinātību, kuru minētā pārkārtošanās rada autobūves nozarē. |
| --- | --- |

(14)

Pārskatīto CO2 emisiju standartu mērķrādītāji būtu jāpapildina ar Savienības stratēģiju to problēmu risināšanai, ko rada bezemisiju transportlīdzekļu ražošanas un ar tiem saistīto tehnoloģiju izvēršana, vienlaikus ņemot vērā katras dalībvalsts īpatnības, kā arī vajadzību uzlabot nozares darba ņēmēju prasmes un nodrošināt to pārkvalificēšanos, un dažādot ekonomiku un pārorientēt darbības, vienlaikus saglabājot nodarbinātības līmeni autobūves nozarē Savienībā. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, kā šī pāreja ietekmēs mikrouzņēmumus, mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) autobūves piegādes ķēdē un skartos reģionus un kopienas, kas intensīvas autobūves nozares klātbūtnes dēļ varētu būt neaizsargātākas. Attiecīgā gadījumā finansiālais atbalsts būtu jāapsver Savienības un dalībvalstu līmenī, lai piesaistītu privātās investīcijas, tostarp, izmantojot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (14), Taisnīgas pārkārtošanās fondu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1056 (15), Inovāciju fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu, Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2093 (16) noteiktās daudzgadu finanšu shēmas instrumentus un Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu, kurš izveidots ar Padomes Regulu (ES) 2020/2094 (17), saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem, kā arī citus pieejamos finanšu instrumentus, piemēram, no Eiropas Investīciju bankas.

Komisijas 2022. gada 18. februāra paziņojums “Pamatnostādnes par valsts atbalstu klimata, vides aizsardzības un enerģētikas pasākumiem (2022)” ļauj dalībvalstīm atbalstīt uzņēmumus, lai tie dekarbonizētu savus ražošanas procesus un ieviestu videi draudzīgākas tehnoloģijas saistībā ar Komisijas 2021. gada 5. maija paziņojumu “2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana: veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai” (“atjauninātā jaunā industriālā stratēģija”). Padomes 2022. gada 16. jūnija ieteikums (18) ir svarīgs instruments, ar ko dalībvalstis var reaģēt uz taisnīgas pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku procesa nodarbinātības un sociālajiem aspektiem. Komisijai būtu jāizpēta papildu iespējas, kā atbalstīt minēto pārkārtošanos un jo īpaši, kā mazināt jebkādu negatīvu ietekmi uz nodarbinātību, kuru minētā pārkārtošanās rada autobūves nozarē.

| (15) | Lai apzinātu jebkādu finansējuma deficītu taisnīgas pārkārtošanās nodrošināšanā autobūves piegādes ķēdē un īpašu uzmanību pievēršot MVU un reģioniem, kurus pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku skar visvairāk, Komisijai līdz 2025. gada 31. decembrim – pirmā progresa ziņojuma iesniegšanas dienu un pamatojoties uz pašreizējām iniciatīvām, piemēram, pārkārtošanās ceļu mobilitātes ekosistēmai un Reģionu komitejas Autobūves reģionu aliansi, sadarbībā ar dalībvalstīm, reģioniem un vietējām iestādēm un visām attiecīgajām ieinteresētajām personām – būtu jāiesniedz ziņojums ar analīzi, kurā norādīts šāds finansējuma deficīts. Minētajam ziņojumam attiecīgā gadījumā būtu jāpievieno priekšlikumi par atbilstošiem finanšu pasākumiem apzināto vajadzību apmierināšanai. |
| --- | --- |

(15)

Lai apzinātu jebkādu finansējuma deficītu taisnīgas pārkārtošanās nodrošināšanā autobūves piegādes ķēdē un īpašu uzmanību pievēršot MVU un reģioniem, kurus pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku skar visvairāk, Komisijai līdz 2025. gada 31. decembrim – pirmā progresa ziņojuma iesniegšanas dienu un pamatojoties uz pašreizējām iniciatīvām, piemēram, pārkārtošanās ceļu mobilitātes ekosistēmai un Reģionu komitejas Autobūves reģionu aliansi, sadarbībā ar dalībvalstīm, reģioniem un vietējām iestādēm un visām attiecīgajām ieinteresētajām personām – būtu jāiesniedz ziņojums ar analīzi, kurā norādīts šāds finansējuma deficīts. Minētajam ziņojumam attiecīgā gadījumā būtu jāpievieno priekšlikumi par atbilstošiem finanšu pasākumiem apzināto vajadzību apmierināšanai.

| (16) | Atjauninātajā jaunajā industriālajā stratēģijā ir paredzēts partnerībā ar nozari, publiskajām iestādēm, sociālajiem partneriem un citām ieinteresētajām personām kopīgi radīt zaļās un digitālās pārkārtošanās ceļus. Šajā kontekstā būtu jāizstrādā pārkārtošanās ceļš mobilitātes ekosistēmai, lai tā papildinātu autobūves vērtības ķēdes pārkārtošanos, tostarp, pilnīgi pārredzami nodrošinot tāda sociālā dialoga nepārtrauktību, kurā iesaistīta nozare un tās ieinteresētās personas. Šādā pārkārtošanās ceļā īpaša uzmanība būtu jāpievērš MVU autobūves piegādes ķēdē un konsultācijām ar sociālajiem partneriem, tostarp tādām, ko rīko dalībvalstis. Tam būtu jābalstās arī uz Komisijas 2020. gada 1. jūlija paziņojumu “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai”, kurā iekļautas tādas iniciatīvas kā, piemēram, “Prasmju pilnveides pakts”, lai mobilizētu privāto sektoru un citas ieinteresētās personas pilnveidot Eiropas darbaspēka prasmes un nodrošināt tā pārkvalifikāciju, ņemot vērā zaļo un digitālo pārkārtošanos. Pārkārtošanās ceļā būtu jāpievēršas arī atbilstīgām darbībām un stimuliem Savienības un dalībvalsts līmenī, kuru mērķis ir veicināt bezemisiju transportlīdzekļu pieejamību cenas ziņā.
  Progress, ko panāk šajā visaptverošajā pārkārtošanās ceļā mobilitātes ekosistēmai, būtu jāuzrauga reizi divos gados kā daļa no progresa ziņojuma, kas Komisija jāiesniedz. Minētajā progresa ziņojumā cita starpā būtu jāņem vērā progress bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu ieviešanā, jo īpaši vieglo komerciālo transportlīdzekļu segmentā, kā arī pasākumus Savienības, dalībvalstu un vietējā līmenī, ar kuriem atvieglo dalībvalstu pāreju uz bezemisiju mazas noslodzes transportlīdzekļiem, to cenas un energoefektivitātes attīstību, alternatīvo degvielu izmantošanas attīstību un progresu publiskās un privātās uzlādes un uzpildes infrastruktūras izvēršanā, kas jānosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/94/ES (“Alternatīvo degvielu infrastruktūras regula”) un pārstrādātajā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/31/ES (19), inovatīvu tehnoloģiju potenciālu klimatneitrālas mobilitātes sasniegšanā, starptautisko konkurētspēju, investīcijas autobūves vērtības ķēdē, un darba ņēmēju prasmju pilnveidi un pārkvalifikāciju un darbību pārveidošanu, jo īpaši MVU. Progresa ziņojuma pamatā vajadzētu būt arī divu gadu progresa ziņojumiem, ko dalībvalstīm jāiesniedz saskaņā ar Alternatīvo degvielu infrastruktūras regulu. Sagatavojot progresa ziņojumu, Komisijai būtu jāapspriežas ar sociālajiem partneriem, tostarp jāņem vērā sociālā dialoga rezultāti. Inovācijas autobūves piegādes ķēdē turpinās. Ja tiks turpināta inovatīvu tehnoloģiju izstrāde, piemēram, elektrodegvielas ražošana ar gaisa uztveršanu, tas varētu sniegt klimatneitrālas mobilitātes iespējas par pieņemamu cenu. Tādēļ Komisijai savā progresa ziņojumā būtu jāseko līdzi tam, kā nozarē notiek inovācijas. |
| --- | --- |

(16)

Atjauninātajā jaunajā industriālajā stratēģijā ir paredzēts partnerībā ar nozari, publiskajām iestādēm, sociālajiem partneriem un citām ieinteresētajām personām kopīgi radīt zaļās un digitālās pārkārtošanās ceļus. Šajā kontekstā būtu jāizstrādā pārkārtošanās ceļš mobilitātes ekosistēmai, lai tā papildinātu autobūves vērtības ķēdes pārkārtošanos, tostarp, pilnīgi pārredzami nodrošinot tāda sociālā dialoga nepārtrauktību, kurā iesaistīta nozare un tās ieinteresētās personas. Šādā pārkārtošanās ceļā īpaša uzmanība būtu jāpievērš MVU autobūves piegādes ķēdē un konsultācijām ar sociālajiem partneriem, tostarp tādām, ko rīko dalībvalstis. Tam būtu jābalstās arī uz Komisijas 2020. gada 1. jūlija paziņojumu “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai”, kurā iekļautas tādas iniciatīvas kā, piemēram, “Prasmju pilnveides pakts”, lai mobilizētu privāto sektoru un citas ieinteresētās personas pilnveidot Eiropas darbaspēka prasmes un nodrošināt tā pārkvalifikāciju, ņemot vērā zaļo un digitālo pārkārtošanos. Pārkārtošanās ceļā būtu jāpievēršas arī atbilstīgām darbībām un stimuliem Savienības un dalībvalsts līmenī, kuru mērķis ir veicināt bezemisiju transportlīdzekļu pieejamību cenas ziņā.

Progress, ko panāk šajā visaptverošajā pārkārtošanās ceļā mobilitātes ekosistēmai, būtu jāuzrauga reizi divos gados kā daļa no progresa ziņojuma, kas Komisija jāiesniedz. Minētajā progresa ziņojumā cita starpā būtu jāņem vērā progress bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu ieviešanā, jo īpaši vieglo komerciālo transportlīdzekļu segmentā, kā arī pasākumus Savienības, dalībvalstu un vietējā līmenī, ar kuriem atvieglo dalībvalstu pāreju uz bezemisiju mazas noslodzes transportlīdzekļiem, to cenas un energoefektivitātes attīstību, alternatīvo degvielu izmantošanas attīstību un progresu publiskās un privātās uzlādes un uzpildes infrastruktūras izvēršanā, kas jānosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/94/ES (“Alternatīvo degvielu infrastruktūras regula”) un pārstrādātajā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/31/ES (19), inovatīvu tehnoloģiju potenciālu klimatneitrālas mobilitātes sasniegšanā, starptautisko konkurētspēju, investīcijas autobūves vērtības ķēdē, un darba ņēmēju prasmju pilnveidi un pārkvalifikāciju un darbību pārveidošanu, jo īpaši MVU. Progresa ziņojuma pamatā vajadzētu būt arī divu gadu progresa ziņojumiem, ko dalībvalstīm jāiesniedz saskaņā ar Alternatīvo degvielu infrastruktūras regulu. Sagatavojot progresa ziņojumu, Komisijai būtu jāapspriežas ar sociālajiem partneriem, tostarp jāņem vērā sociālā dialoga rezultāti. Inovācijas autobūves piegādes ķēdē turpinās. Ja tiks turpināta inovatīvu tehnoloģiju izstrāde, piemēram, elektrodegvielas ražošana ar gaisa uztveršanu, tas varētu sniegt klimatneitrālas mobilitātes iespējas par pieņemamu cenu. Tādēļ Komisijai savā progresa ziņojumā būtu jāseko līdzi tam, kā nozarē notiek inovācijas.

| (17) | Lai aizsargātu vidi un iedzīvotāju veselību visās dalībvalstīs, ir svarīgi arī dekarbonizēt esošo autoparku. Lietotu transportlīdzekļu tirgus rada risku, ka CO2 emisijas, kā arī gaisa piesārņojums tiks novirzīts uz ekonomiski mazāk attīstītiem Savienības reģioniem. Lai paātrinātu pašreizējā autoparka emisiju samazināšanu un pāreju uz bezemisiju transportu, ir ārkārtīgi svarīgi veicināt iekšdedzes motoru transportlīdzekļu pārveidošanu par transportlīdzekļiem ar akumulatora vai degvielas elementa elektrisku piedziņu, tostarp izvērtējot to, kā atvieglot šādu risinājumu ieviešanu dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(17)

Lai aizsargātu vidi un iedzīvotāju veselību visās dalībvalstīs, ir svarīgi arī dekarbonizēt esošo autoparku. Lietotu transportlīdzekļu tirgus rada risku, ka CO2 emisijas, kā arī gaisa piesārņojums tiks novirzīts uz ekonomiski mazāk attīstītiem Savienības reģioniem. Lai paātrinātu pašreizējā autoparka emisiju samazināšanu un pāreju uz bezemisiju transportu, ir ārkārtīgi svarīgi veicināt iekšdedzes motoru transportlīdzekļu pārveidošanu par transportlīdzekļiem ar akumulatora vai degvielas elementa elektrisku piedziņu, tostarp izvērtējot to, kā atvieglot šādu risinājumu ieviešanu dalībvalstīs.

| (18) | Kā norādīts Komisijas 2022. gada 18. maija paziņojumā “REPowerEU plāns”, lai uzlabotu enerģijas ietaupījumus un efektivitāti transporta nozarē un paātrinātu pāreju uz bezemisiju transportlīdzekļiem, ir svarīgi palielināt bezemisiju transportlīdzekļu īpatsvaru publiskajos un korporatīvajos autoparkos, kas pārsniedz noteiktu lielumu. Šajā nolūkā Komisijas 2022. gada 18. oktobra paziņojumā “Komisijas 2023. gada darba programma” ir iekļauta iniciatīva par korporatīvo autoparku zaļināšanu. Ierosinot minēto iniciatīvu, Komisijai būtu jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi un jānovērš iekšējā tirgus sadrumstalotība. |
| --- | --- |

(18)

Kā norādīts Komisijas 2022. gada 18. maija paziņojumā “REPowerEU plāns”, lai uzlabotu enerģijas ietaupījumus un efektivitāti transporta nozarē un paātrinātu pāreju uz bezemisiju transportlīdzekļiem, ir svarīgi palielināt bezemisiju transportlīdzekļu īpatsvaru publiskajos un korporatīvajos autoparkos, kas pārsniedz noteiktu lielumu. Šajā nolūkā Komisijas 2022. gada 18. oktobra paziņojumā “Komisijas 2023. gada darba programma” ir iekļauta iniciatīva par korporatīvo autoparku zaļināšanu. Ierosinot minēto iniciatīvu, Komisijai būtu jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi un jānovērš iekšējā tirgus sadrumstalotība.

| (19) | Lai veicinātu tādu transportlīdzekļu ieviešanu, kas patērē mazāk enerģijas, Komisijai būtu jāizpēta, kāda ietekme būtu minimālo energoefektivitātes robežvērtību noteikšanai jauniem bezemisiju vieglajiem pasažieru automobiļiem un vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, kas laisti Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(19)

Lai veicinātu tādu transportlīdzekļu ieviešanu, kas patērē mazāk enerģijas, Komisijai būtu jāizpēta, kāda ietekme būtu minimālo energoefektivitātes robežvērtību noteikšanai jauniem bezemisiju vieglajiem pasažieru automobiļiem un vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, kas laisti Savienības tirgū.

| (20) | ES autoparka mērķrādītāji ir jāpapildina ar nepieciešamo uzlādes un uzpildes infrastruktūras izvēršanu, kas jānosaka Alternatīvo degvielu infrastruktūras regulā un pārstrādātajā Direktīvā 2010/31/ES. Šajā kontekstā ir būtiski turpināt un palielināt investīcijas nepieciešamajā infrastruktūras izvēršanā. Vienlaikus ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt ātru atjaunīgās enerģijas izmantošanu, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/2001 (20). |
| --- | --- |

(20)

ES autoparka mērķrādītāji ir jāpapildina ar nepieciešamo uzlādes un uzpildes infrastruktūras izvēršanu, kas jānosaka Alternatīvo degvielu infrastruktūras regulā un pārstrādātajā Direktīvā 2010/31/ES. Šajā kontekstā ir būtiski turpināt un palielināt investīcijas nepieciešamajā infrastruktūras izvēršanā. Vienlaikus ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt ātru atjaunīgās enerģijas izmantošanu, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/2001 (20).

| (21) | Būtu jānodrošina pietiekama elastība ražotājiem attiecībā uz to autoparku pakāpenisku pielāgošanu, lai izmaksu ziņā efektīvi īstenotu pāreju uz bezemisiju transportlīdzekļiem, un tādējādi tiktu atbalstīta to konkurētspēja un sagatavots pamats turpmākām inovācijām. Tāpēc ir lietderīgi saglabāt pieeju, kas paredz mērķrādītāju līmeņus samazināt piecu gadu posmos. |
| --- | --- |

(21)

Būtu jānodrošina pietiekama elastība ražotājiem attiecībā uz to autoparku pakāpenisku pielāgošanu, lai izmaksu ziņā efektīvi īstenotu pāreju uz bezemisiju transportlīdzekļiem, un tādējādi tiktu atbalstīta to konkurētspēja un sagatavots pamats turpmākām inovācijām. Tāpēc ir lietderīgi saglabāt pieeju, kas paredz mērķrādītāju līmeņus samazināt piecu gadu posmos.

| (22) | Tā kā no 2030. gada ES autoparka mērķrādītāji kļūs stingrāki, ražotājiem Savienības tirgū būs jālaiž ievērojami vairāk bezemisiju transportlīdzekļu. Šajā kontekstā stimulu mehānisms attiecībā uz bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļiem vairs neatbilstu savam sākotnējam mērķim un apdraudētu Regulas (ES) 2019/631 efektivitāti. Tāpēc bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu stimulu mehānisms no 2030. gada 1. janvāra būtu jāatceļ. Pirms minētā datuma un tādējādi visā šajā desmitgadē bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu stimulu mehānisms turpinās atbalstīt tādu transportlīdzekļu ieviešanu, kuru emisijas ir no nulles līdz 50 g CO2/km, tostarp akumulatoru elektrotransportlīdzekļu, degvielas elementa elektrotransportlīdzekļu, kuros izmanto ūdeņradi, un labi funkcionējošu no elektrotīkla uzlādējamu hibrīdelektrisko transportlīdzekļu ieviešanu. Tomēr bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu īpatsvaru būtu jāpārskata, lai ņemtu vērā bezemisiju transportlīdzekļu ātrāku ieviešanu Savienības tirgū. Pēc 2030. gada 1. janvāra no elektrotīkla uzlādējamus hibrīdelektriskos transportlīdzekļus turpinās ieskaitīt ES autoparka mērķrādītājos, kas ražotājiem ir jāsasniedz. |
| --- | --- |

(22)

Tā kā no 2030. gada ES autoparka mērķrādītāji kļūs stingrāki, ražotājiem Savienības tirgū būs jālaiž ievērojami vairāk bezemisiju transportlīdzekļu. Šajā kontekstā stimulu mehānisms attiecībā uz bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļiem vairs neatbilstu savam sākotnējam mērķim un apdraudētu Regulas (ES) 2019/631 efektivitāti. Tāpēc bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu stimulu mehānisms no 2030. gada 1. janvāra būtu jāatceļ. Pirms minētā datuma un tādējādi visā šajā desmitgadē bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu stimulu mehānisms turpinās atbalstīt tādu transportlīdzekļu ieviešanu, kuru emisijas ir no nulles līdz 50 g CO2/km, tostarp akumulatoru elektrotransportlīdzekļu, degvielas elementa elektrotransportlīdzekļu, kuros izmanto ūdeņradi, un labi funkcionējošu no elektrotīkla uzlādējamu hibrīdelektrisko transportlīdzekļu ieviešanu. Tomēr bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu īpatsvaru būtu jāpārskata, lai ņemtu vērā bezemisiju transportlīdzekļu ātrāku ieviešanu Savienības tirgū. Pēc 2030. gada 1. janvāra no elektrotīkla uzlādējamus hibrīdelektriskos transportlīdzekļus turpinās ieskaitīt ES autoparka mērķrādītājos, kas ražotājiem ir jāsasniedz.

| (23) | Ekoinovācijas kredītiem, uz kuriem ražotājs var pretendēt, pašlaik maksimālā robežvērtība ir 7 g CO2/km. Minētā maksimālā robežvērtība būtu jākoriģē uz leju atbilstoši mērķrādītāju līmeņiem, lai nodrošinātu minētās maksimālās robežvērtības līdzsvarotu proporcionālo daļu attiecībā pret ražotāju vidējām īpatnējām CO2 emisijām. |
| --- | --- |

(23)

Ekoinovācijas kredītiem, uz kuriem ražotājs var pretendēt, pašlaik maksimālā robežvērtība ir 7 g CO2/km. Minētā maksimālā robežvērtība būtu jākoriģē uz leju atbilstoši mērķrādītāju līmeņiem, lai nodrošinātu minētās maksimālās robežvērtības līdzsvarotu proporcionālo daļu attiecībā pret ražotāju vidējām īpatnējām CO2 emisijām.

| (24) | CO2 emisiju standartu īstenošana ir cieši saistīta ar tipa apstiprināšanas tiesību aktiem. Pēc tam, kad 2020. gada 1. septembrī ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/858 (21) tika atcelta un aizstāta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/46/EK (22), ir lietderīgi vēl vairāk saskaņot definīcijas un atjaunināt atsauces Regulā (ES) 2019/631 atbilstoši tipa apstiprināšanas pamata tiesību aktiem, lai nodrošinātu turpmāku saskaņotību starp abiem instrumentu kopumiem. |
| --- | --- |

(24)

CO2 emisiju standartu īstenošana ir cieši saistīta ar tipa apstiprināšanas tiesību aktiem. Pēc tam, kad 2020. gada 1. septembrī ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/858 (21) tika atcelta un aizstāta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/46/EK (22), ir lietderīgi vēl vairāk saskaņot definīcijas un atjaunināt atsauces Regulā (ES) 2019/631 atbilstoši tipa apstiprināšanas pamata tiesību aktiem, lai nodrošinātu turpmāku saskaņotību starp abiem instrumentu kopumiem.

| (25) | Emisiju samazināšanas centieni, kas vajadzīgi, lai sasniegtu ES autoparka mērķrādītājus, tiek sadalīti starp ražotājiem, izmantojot robežvērtību līkni, kuras pamatā ir ES jauno transportlīdzekļu autoparka un ražotāja jauno transportlīdzekļu autoparka vidējā masa. Lai gan ir lietderīgi saglabāt minēto mehānismu, ir jānovērš situācija, ka, nosakot stingrākus ES autoparka mērķrādītājus, ražotāja īpatnējo emisiju mērķrādītājs kļūst negatīvs. Minētā iemesla dēļ ir jāprecizē, ka šādas situācijas gadījumā īpatnējo emisiju mērķrādītājs būtu jānosaka 0 g CO2/km apmērā. |
| --- | --- |

(25)

Emisiju samazināšanas centieni, kas vajadzīgi, lai sasniegtu ES autoparka mērķrādītājus, tiek sadalīti starp ražotājiem, izmantojot robežvērtību līkni, kuras pamatā ir ES jauno transportlīdzekļu autoparka un ražotāja jauno transportlīdzekļu autoparka vidējā masa. Lai gan ir lietderīgi saglabāt minēto mehānismu, ir jānovērš situācija, ka, nosakot stingrākus ES autoparka mērķrādītājus, ražotāja īpatnējo emisiju mērķrādītājs kļūst negatīvs. Minētā iemesla dēļ ir jāprecizē, ka šādas situācijas gadījumā īpatnējo emisiju mērķrādītājs būtu jānosaka 0 g CO2/km apmērā.

| (26) | Vērtības, ko izmanto ražotāja īpatnējo emisiju mērķrādītāju un vidējo īpatnējo CO2 emisiju aprēķināšanai, pamatojas uz datiem, kas reģistrēti attiecīgo transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma dokumentācijā un atbilstības sertifikātos. Lai nodrošinātu CO2 emisiju standartu efektivitāti, ir būtiski, lai minētajos nolūkos izmantotie dati būtu pareizi. Ja datos tomēr tiek konstatētas kļūdas, tad, pamatojoties uz tipa apstiprināšanas tiesību aktiem, var nebūt iespējams labot tipa apstiprinājuma dokumentāciju vai jau izdotos atbilstības sertifikātus, ja dati attiecas uz tipa apstiprinājumiem, kas vairs nav derīgi. Šādās situācijās Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieprasīt, lai attiecīgās tipa apstiprinātājas iestādes vai attiecīgā gadījumā ražotāji izdotu paziņojumu par labošanu, pamatojoties uz kuru var labot vērtības, ko izmanto, lai noteiktu, kā ražotājiem sokas ar savu mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(26)

Vērtības, ko izmanto ražotāja īpatnējo emisiju mērķrādītāju un vidējo īpatnējo CO2 emisiju aprēķināšanai, pamatojas uz datiem, kas reģistrēti attiecīgo transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma dokumentācijā un atbilstības sertifikātos. Lai nodrošinātu CO2 emisiju standartu efektivitāti, ir būtiski, lai minētajos nolūkos izmantotie dati būtu pareizi. Ja datos tomēr tiek konstatētas kļūdas, tad, pamatojoties uz tipa apstiprināšanas tiesību aktiem, var nebūt iespējams labot tipa apstiprinājuma dokumentāciju vai jau izdotos atbilstības sertifikātus, ja dati attiecas uz tipa apstiprinājumiem, kas vairs nav derīgi. Šādās situācijās Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieprasīt, lai attiecīgās tipa apstiprinātājas iestādes vai attiecīgā gadījumā ražotāji izdotu paziņojumu par labošanu, pamatojoties uz kuru var labot vērtības, ko izmanto, lai noteiktu, kā ražotājiem sokas ar savu mērķrādītāju sasniegšanu.

| (27) | Datu paziņošana par M2 kategorijas transportlīdzekļiem (autobusiem) un N2 kategorijas transportlīdzekļiem (vidēja lieluma kravas automobiļiem) ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/956 (23) darbības jomā, tāpēc ir lietderīgi svītrot minēto paziņošanas prasību no Regulas (ES) 2019/631. |
| --- | --- |

(27)

Datu paziņošana par M2 kategorijas transportlīdzekļiem (autobusiem) un N2 kategorijas transportlīdzekļiem (vidēja lieluma kravas automobiļiem) ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/956 (23) darbības jomā, tāpēc ir lietderīgi svītrot minēto paziņošanas prasību no Regulas (ES) 2019/631.

| (28) | Ņemot vērā paaugstināto vispārējo siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķi un lai izvairītos no iespējamas tirgu kropļojošas ietekmes, samazināšanas prasības visiem ražotājiem, kas darbojas Savienības tirgū, būtu jāsaskaņo, izņemot tos ražotājus, kuri ir atbildīgi par mazāk nekā 1 000 kalendārajā gadā reģistrētiem jauniem transportlīdzekļiem. Tāpēc no 2036. gada 1. janvāra būtu jālikvidē iespēja ražotājiem, kas ir atbildīgi par kalendārajā gadā jaunreģistrētiem 1 000–10 000 vieglajiem pasažieru automobiļiem vai 1 000 līdz 22 000 vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, pieteikties uz atkāpi no to īpatnējo emisiju mērķrādītājiem. |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā paaugstināto vispārējo siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķi un lai izvairītos no iespējamas tirgu kropļojošas ietekmes, samazināšanas prasības visiem ražotājiem, kas darbojas Savienības tirgū, būtu jāsaskaņo, izņemot tos ražotājus, kuri ir atbildīgi par mazāk nekā 1 000 kalendārajā gadā reģistrētiem jauniem transportlīdzekļiem. Tāpēc no 2036. gada 1. janvāra būtu jālikvidē iespēja ražotājiem, kas ir atbildīgi par kalendārajā gadā jaunreģistrētiem 1 000–10 000 vieglajiem pasažieru automobiļiem vai 1 000 līdz 22 000 vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, pieteikties uz atkāpi no to īpatnējo emisiju mērķrādītājiem.

| (29) | Lai nodrošinātu juridisko skaidrību un saskaņotību ar pašreizējo praksi, ir lietderīgi precizēt, ka M0 un TM0 vērtību koriģēšana būtu jāveic ar deleģētiem aktiem, kas groza Regulas (ES) 2019/631 I pielikumu, nevis ar deleģētiem aktiem, kas papildina minēto regulu. |
| --- | --- |

(29)

Lai nodrošinātu juridisko skaidrību un saskaņotību ar pašreizējo praksi, ir lietderīgi precizēt, ka M0 un TM0 vērtību koriģēšana būtu jāveic ar deleģētiem aktiem, kas groza Regulas (ES) 2019/631 I pielikumu, nevis ar deleģētiem aktiem, kas papildina minēto regulu.

| (30) | Saskaņā ar Regulu (ES) 2019/631 panāktais progress virzībā uz 2030. gadam un pēc tam noteikto samazinājuma mērķrādītāju sasniegšanu būtu jāpārskata 2026. gadā. Minētajā pārskatīšanā būtu jāņem vērā visi divu gadu ziņojumos iekļautie aspekti. |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar Regulu (ES) 2019/631 panāktais progress virzībā uz 2030. gadam un pēc tam noteikto samazinājuma mērķrādītāju sasniegšanu būtu jāpārskata 2026. gadā. Minētajā pārskatīšanā būtu jāņem vērā visi divu gadu ziņojumos iekļautie aspekti.

| (31) | Vairākas dalībvalstis ir paziņojušas par plāniem paātrināt bezemisiju transportlīdzekļu ieviešanu, nosakot datumu, līdz kuram pirms 2035. gada pakāpeniski atsakās no tādiem jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, kuri rada CO2 emisijas. Komisijai būtu jāapzina iespējas, kā atvieglot minēto pārkārtošanos, un jāapsver, vai saskaņā ar šādiem plāniem ir vajadzīgi papildu pasākumi. |
| --- | --- |

(31)

Vairākas dalībvalstis ir paziņojušas par plāniem paātrināt bezemisiju transportlīdzekļu ieviešanu, nosakot datumu, līdz kuram pirms 2035. gada pakāpeniski atsakās no tādiem jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, kuri rada CO2 emisijas. Komisijai būtu jāapzina iespējas, kā atvieglot minēto pārkārtošanos, un jāapsver, vai saskaņā ar šādiem plāniem ir vajadzīgi papildu pasākumi.

| (32) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/631 15. panta 5. punktu ir izvērtēta iespēja ieņēmumus no maksas par pārsniegtajām emisijām piešķirt konkrētam fondam vai attiecīgai programmai, secinot, ka tas būtiski palielinātu administratīvo slogu, vienlaikus nedodot tiešu labumu autobūves nozarei pārkārtošanās posmā. Tāpēc ieņēmumi no maksas par pārsniegtajām emisijām joprojām būtu jāuzskata par Savienības vispārējā budžeta ieņēmumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2019/631 8. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/631 15. panta 5. punktu ir izvērtēta iespēja ieņēmumus no maksas par pārsniegtajām emisijām piešķirt konkrētam fondam vai attiecīgai programmai, secinot, ka tas būtiski palielinātu administratīvo slogu, vienlaikus nedodot tiešu labumu autobūves nozarei pārkārtošanās posmā. Tāpēc ieņēmumi no maksas par pārsniegtajām emisijām joprojām būtu jāuzskata par Savienības vispārējā budžeta ieņēmumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2019/631 8. panta 4. punktu.

| (33) | Ir svarīgi Savienības līmenī novērtēt mazas noslodzes transportlīdzekļu pilna aprites cikla CO2 emisijas. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāizstrādā metodika Savienības tirgū laisto mazas noslodzes transportlīdzekļu pilna aprites cikla CO2 emisiju novērtēšanai un saskaņotai datu paziņošanai. |
| --- | --- |

(33)

Ir svarīgi Savienības līmenī novērtēt mazas noslodzes transportlīdzekļu pilna aprites cikla CO2 emisijas. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāizstrādā metodika Savienības tirgū laisto mazas noslodzes transportlīdzekļu pilna aprites cikla CO2 emisiju novērtēšanai un saskaņotai datu paziņošanai.

| (34) | Lai noteiktu vienotu Savienības metodiku vieglo pasažieru automobiļu un vieglo komerciālo transportlīdzekļu pilna aprites cikla CO2 emisiju novērtēšanai un saskaņotai datu paziņošanai un nodrošinātu, ka īpatnējo emisiju mērķvērtību aprēķināšanu ražotājiem, kuri ir atbildīgi par vairākposmu vieglo komerciālo transportlīdzekļu CO2 emisijām, var koriģēt, lai ņemtu vērā izmaiņas šādu transportlīdzekļu CO2 emisiju un masas noteikšanas procedūrā, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai papildinātu Regulu (ES) 2019/631, nosakot šādu vienotu Savienības metodiku un vajadzības gadījumā grozot minētās regulas I pielikuma B daļā noteiktās aprēķināšanas formulas. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (24). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(34)

Lai noteiktu vienotu Savienības metodiku vieglo pasažieru automobiļu un vieglo komerciālo transportlīdzekļu pilna aprites cikla CO2 emisiju novērtēšanai un saskaņotai datu paziņošanai un nodrošinātu, ka īpatnējo emisiju mērķvērtību aprēķināšanu ražotājiem, kuri ir atbildīgi par vairākposmu vieglo komerciālo transportlīdzekļu CO2 emisijām, var koriģēt, lai ņemtu vērā izmaiņas šādu transportlīdzekļu CO2 emisiju un masas noteikšanas procedūrā, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai papildinātu Regulu (ES) 2019/631, nosakot šādu vienotu Savienības metodiku un vajadzības gadījumā grozot minētās regulas I pielikuma B daļā noteiktās aprēķināšanas formulas. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (24). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (35) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, pastiprināt CO2 emisiju samazināšanas prasības gan jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem, gan jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(35)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, pastiprināt CO2 emisiju samazināšanas prasības gan jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem, gan jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (36) | Tāpēc Regula (ES) 2019/631 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(36)

Tāpēc Regula (ES) 2019/631 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) 2019/631 groza šādi:

| 1) | regulas 1. pantu groza šādi:






  a) | panta 5. punktu groza šādi:






  i) | punkta a) apakšpunktā skaitli “37,5 %” aizstāj ar “55 %”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 1. pantu groza šādi:

a)

panta 5. punktu groza šādi:

i)

punkta a) apakšpunktā skaitli “37,5 %” aizstāj ar “55 %”;

| ii) | punkta b) apakšpunktā skaitli “31 %” aizstāj ar “50 %”; |
| --- | --- |

ii)

punkta b) apakšpunktā skaitli “31 %” aizstāj ar “50 %”;

| b) | pantā iekļauj šādu punktu:

  “5.a   No 2035. gada 1. janvāra piemēro šādus ES autoparka mērķrādītājus:






  a) | attiecībā uz jaunu vieglo pasažieru automobiļu autoparka vidējām emisijām ES autoparka mērķrādītājs ir 2021. gada mērķrādītāja samazinājums par 100 %, to nosakot saskaņā ar I pielikuma A daļas 6.1.3. punktu; |
| --- | --- | --- |

b)

pantā iekļauj šādu punktu:

“5.a   No 2035. gada 1. janvāra piemēro šādus ES autoparka mērķrādītājus:

a)

attiecībā uz jaunu vieglo pasažieru automobiļu autoparka vidējām emisijām ES autoparka mērķrādītājs ir 2021. gada mērķrādītāja samazinājums par 100 %, to nosakot saskaņā ar I pielikuma A daļas 6.1.3. punktu;

| b) | attiecībā uz jaunu vieglo komerciālo transportlīdzekļu autoparka vidējām emisijām ES autoparka mērķrādītājs ir 2021. gada mērķrādītāja samazinājums par 100 %, to nosakot saskaņā ar I pielikuma B daļas 6.1.3. punktu.” |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz jaunu vieglo komerciālo transportlīdzekļu autoparka vidējām emisijām ES autoparka mērķrādītājs ir 2021. gada mērķrādītāja samazinājums par 100 %, to nosakot saskaņā ar I pielikuma B daļas 6.1.3. punktu.”

| c) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

  “6.   No 2025. gada 1. janvāra līdz 2029. gada 31. decembrim bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu īpatsvara līmeni, kas vienāds ar 25 % no jaunu vieglo pasažieru automobiļu autoparka un 17 % no jaunu vieglo komerciālo transportlīdzekļu autoparka, piemēro attiecīgi saskaņā ar I pielikuma A un B daļas 6.3. punktu.”
  ; |
| --- | --- |

c)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   No 2025. gada 1. janvāra līdz 2029. gada 31. decembrim bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu īpatsvara līmeni, kas vienāds ar 25 % no jaunu vieglo pasažieru automobiļu autoparka un 17 % no jaunu vieglo komerciālo transportlīdzekļu autoparka, piemēro attiecīgi saskaņā ar I pielikuma A un B daļas 6.3. punktu.”

| d) | panta 7. punktu svītro; |
| --- | --- |

d)

panta 7. punktu svītro;

| 2) | regulas 2. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu groza šādi:






  i) | punkta a) apakšpunktā atsauci “Direktīvas 2007/46/EK II pielikumā” aizstāj ar “Regulas (ES) 2018/858 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

regulas 2. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu groza šādi:

i)

punkta a) apakšpunktā atsauci “Direktīvas 2007/46/EK II pielikumā” aizstāj ar “Regulas (ES) 2018/858 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā”;

| ii) | punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | N1 kategorijas mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuri definēti Regulas (ES) 2018/858 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā un uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 715/2007 darbības joma (“vieglie komerciālie transportlīdzekļi”), kuri tiek pirmo reizi reģistrēti Savienībā un kuri iepriekš nav bijuši reģistrēti ārpus Savienības (“jauni vieglie komerciālie transportlīdzekļi”); N kategorijas bezemisiju transportlīdzekļus, kuru standartmasa pārsniedz attiecīgi 2 610 kg vai 2 840 kg, no 2025. gada 1. janvāra šīs regulas nolūkā, neskarot Regulu (ES) 2018/858 un Regulu (EK) Nr. 715/2007, uzskata par vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, uz ko attiecas šīs regulas darbības joma, ja standartmasa ir pārsniegta tikai enerģijas uzkrāšanas sistēmas masas dēļ.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

N1 kategorijas mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuri definēti Regulas (ES) 2018/858 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā un uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 715/2007 darbības joma (“vieglie komerciālie transportlīdzekļi”), kuri tiek pirmo reizi reģistrēti Savienībā un kuri iepriekš nav bijuši reģistrēti ārpus Savienības (“jauni vieglie komerciālie transportlīdzekļi”); N kategorijas bezemisiju transportlīdzekļus, kuru standartmasa pārsniedz attiecīgi 2 610 kg vai 2 840 kg, no 2025. gada 1. janvāra šīs regulas nolūkā, neskarot Regulu (ES) 2018/858 un Regulu (EK) Nr. 715/2007, uzskata par vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, uz ko attiecas šīs regulas darbības joma, ja standartmasa ir pārsniegta tikai enerģijas uzkrāšanas sistēmas masas dēļ.”;

1

| b) | panta 3. punktā atsauci “Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A daļas 5. punktā” aizstāj ar “Regulas (ES) 2018/858 I pielikuma A daļas 5. punktā”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktā atsauci “Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A daļas 5. punktā” aizstāj ar “Regulas (ES) 2018/858 I pielikuma A daļas 5. punktā”;

| 3) | regulas 3. panta 1. punktu groza šādi:






  a) | ievadteikumu aizstāj ar šādu teikumu:

  “1.   Šajā regulā piemēro Regulas (ES) 2018/858 definīcijas. Piemēro arī šādas definīcijas:”
  ; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 3. panta 1. punktu groza šādi:

a)

ievadteikumu aizstāj ar šādu teikumu:

“1.   Šajā regulā piemēro Regulas (ES) 2018/858 definīcijas. Piemēro arī šādas definīcijas:”

| b) | punkta b)–g), i) un n) apakšpunktu svītro; |
| --- | --- |

b)

punkta b)–g), i) un n) apakšpunktu svītro;

| 4) | regulas 4. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

  “Pirmās daļas c) apakšpunkta vajadzībām, ja saskaņā ar I pielikuma A vai B daļas 6.3. punktu noteiktais īpatnējo emisiju mērķrādītājs ir negatīvs, īpatnējo emisiju mērķrādītājs ir 0 g/km.”; |
| --- | --- |

4)

regulas 4. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Pirmās daļas c) apakšpunkta vajadzībām, ja saskaņā ar I pielikuma A vai B daļas 6.3. punktu noteiktais īpatnējo emisiju mērķrādītājs ir negatīvs, īpatnējo emisiju mērķrādītājs ir 0 g/km.”;

| 5) | regulas 7. pantu groza šādi:






  a) | pantā iekļauj šādu punktu:

  “6.a   Ja Komisija konstatē, ka provizoriskie dati, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar 2. punktu, vai dati, ko ražotāji ir paziņojuši saskaņā ar 5. punktu, ir balstīti uz nepareiziem datiem tipa apstiprinājuma dokumentācijā vai atbilstības sertifikātos, Komisija informē tipa apstiprinātāju iestādi vai attiecīgā gadījumā ražotāju un pieprasa tipa apstiprinātājai iestādei vai attiecīgā gadījumā ražotājam izdot paziņojumu par labošanu, norādot labotos datus. Paziņojumu par labošanu nosūta Komisijai, un labotos datus izmanto, lai grozītu provizoriskos aprēķinus saskaņā ar 4. punktu.”
  ; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 7. pantu groza šādi:

a)

pantā iekļauj šādu punktu:

“6.a   Ja Komisija konstatē, ka provizoriskie dati, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar 2. punktu, vai dati, ko ražotāji ir paziņojuši saskaņā ar 5. punktu, ir balstīti uz nepareiziem datiem tipa apstiprinājuma dokumentācijā vai atbilstības sertifikātos, Komisija informē tipa apstiprinātāju iestādi vai attiecīgā gadījumā ražotāju un pieprasa tipa apstiprinātājai iestādei vai attiecīgā gadījumā ražotājam izdot paziņojumu par labošanu, norādot labotos datus. Paziņojumu par labošanu nosūta Komisijai, un labotos datus izmanto, lai grozītu provizoriskos aprēķinus saskaņā ar 4. punktu.”

| b) | panta 10. un 11. punktu svītro; |
| --- | --- |

b)

panta 10. un 11. punktu svītro;

| 6) | regulā iekļauj šādu pantu:

  “7.a pants
  Aprites cikla CO2 emisijas

  1.   Komisija līdz 2025. gada 31. decembrim publicē ziņojumu, kurā izklāsta metodiku Savienības tirgū laisto vieglo pasažieru automobiļu un komerciālo transportlīdzekļu pilna aprites cikla CO2 emisiju novērtēšanai un saskaņotai datu paziņošanai. Minēto ziņojumu Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.


  2.   Līdz 2025. gada 31. decembrim Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 17. pantu, lai papildinātu šo regulu, nosakot vienotu Savienības metodiku vieglo pasažieru automobiļu un vieglo komerciālo transportlīdzekļu pilna aprites cikla CO2 emisiju novērtēšanai un saskaņotai datu paziņošanai.


  3.   No 2026. gada 1. jūnija ražotāji var brīvprātīgi iesniegt Komisijai jaunu vieglo pasažieru automobiļu un jaunu vieglo komerciālo transportlīdzekļu aprites cikla CO2 emisiju datus, izmantojot 2. punktā minēto metodiku.”

  ; |
| --- | --- |

6)

regulā iekļauj šādu pantu:

“7.a pants

Aprites cikla CO2 emisijas

1.   Komisija līdz 2025. gada 31. decembrim publicē ziņojumu, kurā izklāsta metodiku Savienības tirgū laisto vieglo pasažieru automobiļu un komerciālo transportlīdzekļu pilna aprites cikla CO2 emisiju novērtēšanai un saskaņotai datu paziņošanai. Minēto ziņojumu Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.

2.   Līdz 2025. gada 31. decembrim Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 17. pantu, lai papildinātu šo regulu, nosakot vienotu Savienības metodiku vieglo pasažieru automobiļu un vieglo komerciālo transportlīdzekļu pilna aprites cikla CO2 emisiju novērtēšanai un saskaņotai datu paziņošanai.

3.   No 2026. gada 1. jūnija ražotāji var brīvprātīgi iesniegt Komisijai jaunu vieglo pasažieru automobiļu un jaunu vieglo komerciālo transportlīdzekļu aprites cikla CO2 emisiju datus, izmantojot 2. punktā minēto metodiku.”

| 7) | regulas 10. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

  “Atkāpi, ko piemēro saskaņā ar 1. punktu, drīkst piešķirt īpatnējo emisiju mērķrādītājiem, kas ir piemērojami līdz 2035. kalendārā gada beigām.”; |
| --- | --- | --- |

7)

regulas 10. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“Atkāpi, ko piemēro saskaņā ar 1. punktu, drīkst piešķirt īpatnējo emisiju mērķrādītājiem, kas ir piemērojami līdz 2035. kalendārā gada beigām.”;

| b) | panta 4. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “4.   Pieteikumu par atkāpes piemērošanu no īpatnējo emisiju mērķrādītāja, kas aprēķināts saskaņā ar I pielikuma A daļas 1.–4. punktu un 6.3. punktu, par gadiem līdz 2028. kalendārā gada beigām var iesniegt ražotājs, kurš kopā ar visiem saistītajiem uzņēmumiem ir atbildīgs par 10 000 līdz 300 000 jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem, kas kalendārajā gadā reģistrēti Savienībā.”
  ; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“4.   Pieteikumu par atkāpes piemērošanu no īpatnējo emisiju mērķrādītāja, kas aprēķināts saskaņā ar I pielikuma A daļas 1.–4. punktu un 6.3. punktu, par gadiem līdz 2028. kalendārā gada beigām var iesniegt ražotājs, kurš kopā ar visiem saistītajiem uzņēmumiem ir atbildīgs par 10 000 līdz 300 000 jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem, kas kalendārajā gadā reģistrēti Savienībā.”

| 8) | regulas 11. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Saņemot pieteikumu no piegādātāja vai ražotāja, ņem vērā CO2 emisiju aiztaupījumu, ko panāk, izmantojot inovatīvas tehnoloģijas vai inovatīvu tehnoloģiju kombināciju (“inovatīvu tehnoloģiju kopums”).
  Šādas tehnoloģijas ņem vērā tikai tad, ja to vērtēšanā izmantotā metodika var sniegt pārbaudāmus, atkārtojamus un salīdzināmus rezultātus.
  Šo tehnoloģiju kopējais ieguldījums ražotāja vidējo īpatnējo CO2 emisiju samazināšanā drīkst būt līdz:






  — | 7 g CO2/km līdz 2024. gadam; |
| --- | --- | --- |

8)

regulas 11. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Saņemot pieteikumu no piegādātāja vai ražotāja, ņem vērā CO2 emisiju aiztaupījumu, ko panāk, izmantojot inovatīvas tehnoloģijas vai inovatīvu tehnoloģiju kombināciju (“inovatīvu tehnoloģiju kopums”).

Šādas tehnoloģijas ņem vērā tikai tad, ja to vērtēšanā izmantotā metodika var sniegt pārbaudāmus, atkārtojamus un salīdzināmus rezultātus.

Šo tehnoloģiju kopējais ieguldījums ražotāja vidējo īpatnējo CO2 emisiju samazināšanā drīkst būt līdz:

—

7 g CO2/km līdz 2024. gadam;

| — | 6 g CO2/km no 2025. gada līdz 2029. gadam; |
| --- | --- |

—

6 g CO2/km no 2025. gada līdz 2029. gadam;

| — | 4 g CO2/km no 2030. gada līdz 2034. gada beigām. |
| --- | --- |

—

4 g CO2/km no 2030. gada līdz 2034. gada beigām.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 17. pantu, lai grozītu šo regulu, pielāgojot uz leju šā punkta trešajā daļā minēto maksimālo vērtību no 2025. gada, lai ņemtu vērā tehnoloģiju attīstību, vienlaikus nodrošinot šīs maksimālās vērtības līdzsvarotu proporcionālo daļu attiecībā pret ražotāju vidējām īpatnējām CO2 emisijām.”

| 9) | regulas 12. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Lai nepieļautu neatbilstības reālajām emisijām palielināšanos, Komisija ne vēlāk kā 2023. gada 1. jūnijā novērtē to, kā reālie degvielas un enerģijas patēriņa dati, kas apkopoti saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/392 (*1), var tikt izmantoti, lai nodrošinātu, ka transportlīdzekļa CO2 emisijas un degvielas vai enerģijas patēriņa vērtības, kas noteiktas, ievērojot Regulu (EK) Nr. 715/2007, laika gaitā joprojām atbilst emisijām reālos apstākļos attiecībā uz visiem ražotājiem.
  Komisija uzrauga un katru gadu ziņo par to, kā no 2021. gada mainās pirmajā daļā minētā neatbilstība, un, tiklīdz ir pieejami pietiekami dati un ne vēlāk kā 2026. gada 31. decembrī, publicē ziņojumu, kurā izklāsta metodiku mehānismam, ar kuru no 2030. gada pielāgo ražotāja vidējās īpatnējās CO2 emisijas, izmantojot reālos datus, kas apkopoti, ievērojot Īstenošanas regulu (ES) 2021/392, un novērtē šāda mehānisma iespējamību.
  Komisija minēto ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, tostarp attiecīgā gadījumā priekšlikumus par turpmākiem pasākumiem, piemēram, tiesību aktu priekšlikumus, ar ko ieviest šādu mehānismu.


  (*1)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/392 (2021. gada 4. marts) par vieglo pasažieru automobiļu un vieglo komerciālo transportlīdzekļu CO2 emisiju datu monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/631 un ar ko atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1014/2010, (ES) Nr. 293/2012, (ES) 2017/1152 un (ES) 2017/1153 (OV L 77, 5.3.2021., 8. lpp.).”;" |
| --- | --- |

9)

regulas 12. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Lai nepieļautu neatbilstības reālajām emisijām palielināšanos, Komisija ne vēlāk kā 2023. gada 1. jūnijā novērtē to, kā reālie degvielas un enerģijas patēriņa dati, kas apkopoti saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/392 (*1), var tikt izmantoti, lai nodrošinātu, ka transportlīdzekļa CO2 emisijas un degvielas vai enerģijas patēriņa vērtības, kas noteiktas, ievērojot Regulu (EK) Nr. 715/2007, laika gaitā joprojām atbilst emisijām reālos apstākļos attiecībā uz visiem ražotājiem.

Komisija uzrauga un katru gadu ziņo par to, kā no 2021. gada mainās pirmajā daļā minētā neatbilstība, un, tiklīdz ir pieejami pietiekami dati un ne vēlāk kā 2026. gada 31. decembrī, publicē ziņojumu, kurā izklāsta metodiku mehānismam, ar kuru no 2030. gada pielāgo ražotāja vidējās īpatnējās CO2 emisijas, izmantojot reālos datus, kas apkopoti, ievērojot Īstenošanas regulu (ES) 2021/392, un novērtē šāda mehānisma iespējamību.

Komisija minēto ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, tostarp attiecīgā gadījumā priekšlikumus par turpmākiem pasākumiem, piemēram, tiesību aktu priekšlikumus, ar ko ieviest šādu mehānismu.

(*1)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/392 (2021. gada 4. marts) par vieglo pasažieru automobiļu un vieglo komerciālo transportlīdzekļu CO2 emisiju datu monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/631 un ar ko atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1014/2010, (ES) Nr. 293/2012, (ES) 2017/1152 un (ES) 2017/1153 (OV L 77, 5.3.2021., 8. lpp.).”;"

*1

2

| 10) | regulas 13. panta 3. punktā pievieno šādu teikumu:

  “Ja tipa apstiprinājuma dokumentācijā ietvertos datus nav iespējams labot saskaņā ar Regulu (ES) 2018/858, atbildīgā tipa apstiprinātāja iestāde izdod paziņojumu par labošanu ar labotajiem datiem un nosūta minēto paziņojumu Komisijai un attiecīgajām pusēm.”; |
| --- | --- |

10)

regulas 13. panta 3. punktā pievieno šādu teikumu:

“Ja tipa apstiprinājuma dokumentācijā ietvertos datus nav iespējams labot saskaņā ar Regulu (ES) 2018/858, atbildīgā tipa apstiprinātāja iestāde izdod paziņojumu par labošanu ar labotajiem datiem un nosūta minēto paziņojumu Komisijai un attiecīgajām pusēm.”;

| 11) | regulas 14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 17. pantu, lai grozītu I pielikumu, kā tas paredzēts šā panta 1. punktā.”
  ; |
| --- | --- |

11)

regulas 14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 17. pantu, lai grozītu I pielikumu, kā tas paredzēts šā panta 1. punktā.”

| 12) | regulā iekļauj šādu pantu:

  “14.a pants
  Progresa ziņojums

  1.   Komisija līdz 2025. gada 31. decembrim un pēc tam reizi divos gados iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par progresu virzībā uz autotransporta bezemisiju mobilitāti. Ziņojumā jo īpaši uzrauga un novērtē vajadzību pēc iespējamiem papildu pasākumiem taisnīgas pārejas atvieglošanai, tostarp izmantojot finanšu līdzekļus.


  2.   Ziņojumā Komisija ņem vērā visus faktorus, kas veicina izmaksu ziņā efektīvu virzību uz klimatneitralitāti līdz 2050. gadam, tostarp:






  a) | progress bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu ieviešanā, jo īpaši vieglo komerciālo transportlīdzekļu segmentā, kā arī pasākumi Savienības, dalībvalstu un vietējā līmenī, lai atvieglotu dalībvalstu pāreju uz bezemisiju mazas noslodzes transportlīdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

12)

regulā iekļauj šādu pantu:

“14.a pants

Progresa ziņojums

1.   Komisija līdz 2025. gada 31. decembrim un pēc tam reizi divos gados iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par progresu virzībā uz autotransporta bezemisiju mobilitāti. Ziņojumā jo īpaši uzrauga un novērtē vajadzību pēc iespējamiem papildu pasākumiem taisnīgas pārejas atvieglošanai, tostarp izmantojot finanšu līdzekļus.

2.   Ziņojumā Komisija ņem vērā visus faktorus, kas veicina izmaksu ziņā efektīvu virzību uz klimatneitralitāti līdz 2050. gadam, tostarp:

a)

progress bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu ieviešanā, jo īpaši vieglo komerciālo transportlīdzekļu segmentā, kā arī pasākumi Savienības, dalībvalstu un vietējā līmenī, lai atvieglotu dalībvalstu pāreju uz bezemisiju mazas noslodzes transportlīdzekļiem;

| b) | progress attiecībā uz bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu energoefektivitāti un pieejamību cenas ziņā; |
| --- | --- |

b)

progress attiecībā uz bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu energoefektivitāti un pieejamību cenas ziņā;

| c) | ietekme uz patērētājiem, jo īpaši mājsaimniecībām ar zemiem un vidējiem ienākumiem, tostarp uz elektroenerģijas cenām; |
| --- | --- |

c)

ietekme uz patērētājiem, jo īpaši mājsaimniecībām ar zemiem un vidējiem ienākumiem, tostarp uz elektroenerģijas cenām;

| d) | lietotu transportlīdzekļu tirgus analīze; |
| --- | --- |

d)

lietotu transportlīdzekļu tirgus analīze;

| e) | iespējamais ieguldījums CO2 aiztaupījumu ziņā, ko varētu sniegt papildu pasākumi, kuru mērķis ir samazināt mazas noslodzes transportlīdzekļu vidējo vecumu un līdz ar to arī emisijas, piemēram, pasākumi, kuru mērķis ir atbalstīt pakāpenisku atteikšanos sociāli taisnīgā un videi nekaitīgā veidā no vecākiem transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

e)

iespējamais ieguldījums CO2 aiztaupījumu ziņā, ko varētu sniegt papildu pasākumi, kuru mērķis ir samazināt mazas noslodzes transportlīdzekļu vidējo vecumu un līdz ar to arī emisijas, piemēram, pasākumi, kuru mērķis ir atbalstīt pakāpenisku atteikšanos sociāli taisnīgā un videi nekaitīgā veidā no vecākiem transportlīdzekļiem;

| f) | ietekme uz nodarbinātību autobūves nozarē, jo īpaši uz mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), un to pasākumu efektivitāte, ar kuriem atbalsta darbaspēka pārkvalifikāciju un kvalifikācijas celšanu; |
| --- | --- |

f)

ietekme uz nodarbinātību autobūves nozarē, jo īpaši uz mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), un to pasākumu efektivitāte, ar kuriem atbalsta darbaspēka pārkvalifikāciju un kvalifikācijas celšanu;

| g) | esošo finanšu pasākumu efektivitāte un vajadzība pēc turpmākas rīcības, tostarp pienācīgiem finanšu pasākumiem Savienības, dalībvalstu vai vietējā līmenī, lai nodrošinātu taisnīgu pāreju un mazinātu jebkādu negatīvu sociālekonomisko ietekmi, jo īpaši visvairāk skartajos reģionos un kopienās; |
| --- | --- |

g)

esošo finanšu pasākumu efektivitāte un vajadzība pēc turpmākas rīcības, tostarp pienācīgiem finanšu pasākumiem Savienības, dalībvalstu vai vietējā līmenī, lai nodrošinātu taisnīgu pāreju un mazinātu jebkādu negatīvu sociālekonomisko ietekmi, jo īpaši visvairāk skartajos reģionos un kopienās;

| h) | progress sociālajā dialogā, kā arī aspekti, kas vēl vairāk veicina ekonomiski dzīvotspējīgu un sociāli taisnīgu pāreju uz autotransporta bezemisiju mobilitāti; |
| --- | --- |

h)

progress sociālajā dialogā, kā arī aspekti, kas vēl vairāk veicina ekonomiski dzīvotspējīgu un sociāli taisnīgu pāreju uz autotransporta bezemisiju mobilitāti;

| i) | progress publiskās un privātās uzlādes un uzpildes infrastruktūras izvēršanā, tostarp progress saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/94/ES un saskaņā ar pārstrādāto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/31/ES (*2); |
| --- | --- |

i)

progress publiskās un privātās uzlādes un uzpildes infrastruktūras izvēršanā, tostarp progress saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/94/ES un saskaņā ar pārstrādāto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/31/ES (*2);

| j) | inovācijas tehnoloģiju un ilgtspējīgu alternatīvo degvielu, tai skaitā sintētisko degvielu, potenciālais ieguldījums klimatneitrālas mobilitātes sasniegšanā; |
| --- | --- |

j)

inovācijas tehnoloģiju un ilgtspējīgu alternatīvo degvielu, tai skaitā sintētisko degvielu, potenciālais ieguldījums klimatneitrālas mobilitātes sasniegšanā;

| k) | tirgū laisto jaunu vieglo pasažieru automobiļu un jaunu vieglo komerciālo transportlīdzekļu aprites cikla emisijas, par kurām ziņots saskaņā ar 7.a pantu; |
| --- | --- |

k)

tirgū laisto jaunu vieglo pasažieru automobiļu un jaunu vieglo komerciālo transportlīdzekļu aprites cikla emisijas, par kurām ziņots saskaņā ar 7.a pantu;

| l) | šīs regulas ietekme uz dalībvalstu mērķu sasniegšanu saskaņā ar Regulu (ES) 2018/842 un pārstrādāto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/50/EK (*3). |
| --- | --- |

l)

šīs regulas ietekme uz dalībvalstu mērķu sasniegšanu saskaņā ar Regulu (ES) 2018/842 un pārstrādāto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/50/EK (*3).

3.   Šā panta 1. punktā minētā Pirmā progresa ziņojuma iesniegšanas dienā Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un visām attiecīgajām ieinteresētajām personām Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz arī ziņojumu, kurā ietverta analīze, lai apzinātu finansējuma deficītu taisnīgas pārejas nodrošināšanā autobūves piegādes ķēdē, īpašu uzmanību pievēršot MVU un reģioniem, kurus pāreja skar visvairāk. Minētajam ziņojumam attiecīgā gadījumā pievieno priekšlikumus par atbilstošiem finanšu pasākumiem apzināto vajadzību apmierināšanai.

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti (OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.)."

*2

(*3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/50/EK (2008. gada 21. maijs) par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (OV L 152, 11.6.2008., 1. lpp.).”;"

*3

| 13) | regulas 15. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Komisija 2026. gadā pārskata šīs regulas efektivitāti un ietekmi, pamatojoties uz divu gadu ziņojumiem, un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par pārskatīšanas rezultātiem. Komisija jo īpaši novērtē progresu, kas panākts saskaņā ar šo regulu virzībā uz 1. panta 5.a punktā noteikto samazinājuma mērķrādītāju sasniegšanu, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, tostarp attiecībā uz no elektrotīkla uzlādējamām hibrīdtehnoloģijām, un to, cik svarīga ir ekonomiski dzīvotspējīga un sociāli taisnīga pāreja uz nulles emisiju mobilitāti. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, Komisija novērtē vajadzību pārskatīt 1. panta 5.a punktā noteiktos mērķrādītājus. Komisija arī novērtē ietekmi, ko rada minimālo energoefektivitātes robežvērtību noteikšana jauniem bezemisiju vieglajiem pasažieru automobiļiem un vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, kas laisti Savienības tirgū.
  Ziņojumam, ja nepieciešams, pievieno priekšlikumu par šīs regulas grozīšanu.”
  ; |
| --- | --- | --- |

13)

regulas 15. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Komisija 2026. gadā pārskata šīs regulas efektivitāti un ietekmi, pamatojoties uz divu gadu ziņojumiem, un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par pārskatīšanas rezultātiem. Komisija jo īpaši novērtē progresu, kas panākts saskaņā ar šo regulu virzībā uz 1. panta 5.a punktā noteikto samazinājuma mērķrādītāju sasniegšanu, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, tostarp attiecībā uz no elektrotīkla uzlādējamām hibrīdtehnoloģijām, un to, cik svarīga ir ekonomiski dzīvotspējīga un sociāli taisnīga pāreja uz nulles emisiju mobilitāti. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, Komisija novērtē vajadzību pārskatīt 1. panta 5.a punktā noteiktos mērķrādītājus. Komisija arī novērtē ietekmi, ko rada minimālo energoefektivitātes robežvērtību noteikšana jauniem bezemisiju vieglajiem pasažieru automobiļiem un vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, kas laisti Savienības tirgū.

Ziņojumam, ja nepieciešams, pievieno priekšlikumu par šīs regulas grozīšanu.”

| b) | panta 2.–5. punktu svītro; |
| --- | --- |

b)

panta 2.–5. punktu svītro;

| c) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

  “6.   Komisija līdz 2024. gada 31. decembrim pārskata Direktīvu 1999/94/EK, apsverot nepieciešamību nodrošināt patērētājiem precīzu, pamatotu un salīdzināmu informāciju par tirgū laisto jauno vieglo pasažieru automobiļu degvielas un enerģijas patēriņu, CO2 emisijām un gaisu piesārņojošo vielu emisijām, tostarp reālos apstākļos, kā arī izvērtē iespējas ieviest degvielas ekonomijas un CO2 emisiju marķējumu jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem.
  Attiecīgā gadījumā pārskatīšanas rezultātiem pievieno tiesību akta priekšlikumu.”
  ; |
| --- | --- |

c)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Komisija līdz 2024. gada 31. decembrim pārskata Direktīvu 1999/94/EK, apsverot nepieciešamību nodrošināt patērētājiem precīzu, pamatotu un salīdzināmu informāciju par tirgū laisto jauno vieglo pasažieru automobiļu degvielas un enerģijas patēriņu, CO2 emisijām un gaisu piesārņojošo vielu emisijām, tostarp reālos apstākļos, kā arī izvērtē iespējas ieviest degvielas ekonomijas un CO2 emisiju marķējumu jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem.

Attiecīgā gadījumā pārskatīšanas rezultātiem pievieno tiesību akta priekšlikumu.”

| d) | pievieno šādu punktu:

  “9.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 17. pantu, lai grozītu I pielikuma B daļā noteiktās formulas, ja šādi grozījumi ir nepieciešami, lai ņemtu vērā III pielikuma A daļā noteikto procedūru attiecībā uz vairākposmu N1 kategorijas transportlīdzekļiem.”
  ; |
| --- | --- |

d)

pievieno šādu punktu:

“9.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 17. pantu, lai grozītu I pielikuma B daļā noteiktās formulas, ja šādi grozījumi ir nepieciešami, lai ņemtu vērā III pielikuma A daļā noteikto procedūru attiecībā uz vairākposmu N1 kategorijas transportlīdzekļiem.”

| 14) | regulas 17. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktā atsauci “7. panta 8. punktā, 10. panta 8. punktā, 11. panta 1. punkta ceturtajā daļā, 13. panta 4. punktā, 14. panta 2. punktā un 15. panta 8. punktā” aizstāj ar “7. panta 8. punktā, 7.a panta 2. punktā, 10. panta 8. punktā, 11. panta 1. punkta ceturtajā daļā, 13. panta 4. punktā, 14. panta 2. punktā un 15. panta 8. un 9. punktā”; |
| --- | --- | --- |

14)

regulas 17. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktā atsauci “7. panta 8. punktā, 10. panta 8. punktā, 11. panta 1. punkta ceturtajā daļā, 13. panta 4. punktā, 14. panta 2. punktā un 15. panta 8. punktā” aizstāj ar “7. panta 8. punktā, 7.a panta 2. punktā, 10. panta 8. punktā, 11. panta 1. punkta ceturtajā daļā, 13. panta 4. punktā, 14. panta 2. punktā un 15. panta 8. un 9. punktā”;

| b) | panta 3. punktā atsauci “7. panta 8. punktā, 10. panta 8. punktā, 11. panta 1. punkta ceturtajā daļā, 13. panta 4. punktā, 14. panta 2. punktā un 15. panta 8. punktā” aizstāj ar “7. panta 8. punktā, 7.a panta 2. punktā, 10. panta 8. punktā, 11. panta 1. punkta ceturtajā daļā, 13. panta 4. punktā, 14. panta 2. punktā un 15. panta 8. un 9. punktā”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktā atsauci “7. panta 8. punktā, 10. panta 8. punktā, 11. panta 1. punkta ceturtajā daļā, 13. panta 4. punktā, 14. panta 2. punktā un 15. panta 8. punktā” aizstāj ar “7. panta 8. punktā, 7.a panta 2. punktā, 10. panta 8. punktā, 11. panta 1. punkta ceturtajā daļā, 13. panta 4. punktā, 14. panta 2. punktā un 15. panta 8. un 9. punktā”;

| c) | panta 6. punktā atsauci “7. panta 8. punktā, 10. panta 8. punktā, 11. panta 1. punkta ceturtajā daļā, 13. panta 4. punktā, 14. panta 2. punktā un 15. panta 8. punktā” aizstāj ar “7. panta 8. punktā, 7.a panta 2. punktā, 10. panta 8. punktā, 11. panta 1. punkta ceturtajā daļā, 13. panta 4. punktā, 14. panta 2. punktā un 15. panta 8. un 9. punktā”; |
| --- | --- |

c)

panta 6. punktā atsauci “7. panta 8. punktā, 10. panta 8. punktā, 11. panta 1. punkta ceturtajā daļā, 13. panta 4. punktā, 14. panta 2. punktā un 15. panta 8. punktā” aizstāj ar “7. panta 8. punktā, 7.a panta 2. punktā, 10. panta 8. punktā, 11. panta 1. punkta ceturtajā daļā, 13. panta 4. punktā, 14. panta 2. punktā un 15. panta 8. un 9. punktā”;

| 15) | regulas I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

15)

regulas I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2023. gada 19. aprīlī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. ROSWALL

---

(1)  
  OV C 194, 12.5.2022., 81. lpp.

1

(2)  
  OV C 270, 13.7.2022., 38. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2023. gada 14. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2023. gada 28. marta lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  
  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

4

(5)  
  OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.

5

(6)  
  OV C 232, 16.6.2021., 28. lpp.

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2022/591 (2022. gada 6. aprīlis) par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2030. gadam (OV L 114, 12.4.2022., 22. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/631 (2019. gada 17. aprīlis) par CO2 emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem un ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 443/2009 un Regulu (ES) Nr. 510/2011 (OV L 111, 25.4.2019., 13. lpp.).

9

2

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/523 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido programmu InvestEU un groza Regulu (ES) 2015/1017 (OV L 107, 26.3.2021., 30. lpp.).

11

InvestEU

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1056 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (OV L 231, 30.6.2021., 1. lpp.).

15

(16)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.).

16

Euratom

(17)  Padomes Regula (ES) 2020/2094 (2020. gada 14. decembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu ekonomikas atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes (OV L 433 I , 22.12.2020., 23. lpp.).

17

(18)  Padomes Ieteikums 2022/C 243/04 (2022. gada 16. jūnijs) par to, kā nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti (OV C 243, 27.6.2022., 35. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti (OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/858 (2018. gada 30. maijs) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu un tirgus uzraudzību un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 un atceļ Direktīvu 2007/46/EK (OV L 151, 14.6.2018., 1. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/46/EK (2007. gada 5. septembris), ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (pamatdirektīva) (OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/956 (2018. gada 28. jūnijs) par jaunu lielas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisiju un degvielas patēriņa monitoringu un ziņošanu (OV L 173, 9.7.2018., 1. lpp.).

23

2

(24)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

24

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) 2019/631 I pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma A daļu groza šādi:






  a) | 6.1. punkta virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “ES autoparka mērķrādītāji no 2025. gada”; |
| --- | --- | --- |

1)

pielikuma A daļu groza šādi:

a)

6.1. punkta virsrakstu aizstāj ar šādu:

“ES autoparka mērķrādītāji no 2025. gada”;

| b) | 6.1.2. punkta virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “ES autoparka mērķrādītājs no 2030. līdz 2034. gadam”; |
| --- | --- |

b)

6.1.2. punkta virsrakstu aizstāj ar šādu:

“ES autoparka mērķrādītājs no 2030. līdz 2034. gadam”;

| c) | pievieno šādu punktu:






  “6.1.3. | ES autoparka mērķrādītājs no 2035. gada
  ES autoparka mērķrādītājs2035 = ES autoparka mērķrādītājs2021 · (1 – samazinājuma koeficients2035)
  kur:






  ES autoparka mērķrādītājs2021 | ir 6.0. punktā definētā vērtība; |
| --- | --- | --- | --- |
| samazinājuma koeficients2035 | ir, kā definēts 1. panta 5.a punkta a) apakšpunktā.”; |

c)

pievieno šādu punktu:

“6.1.3.

ES autoparka mērķrādītājs no 2035. gada

ES autoparka mērķrādītājs2035 = ES autoparka mērķrādītājs2021 · (1 – samazinājuma koeficients2035)

kur:

ES autoparka mērķrādītājs2021

ir 6.0. punktā definētā vērtība;

samazinājuma koeficients2035

ir, kā definēts 1. panta 5.a punkta a) apakšpunktā.”;

| d) | 6.2. punkta virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “Īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītāji”; |
| --- | --- |

d)

6.2. punkta virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītāji”;

| e) | 6.2.2. punktu svītro; |
| --- | --- |

e)

6.2.2. punktu svītro;

| f) | 6.3. punktu aizstāj ar šādu:






  “6.3. | Īpatnējo emisiju mērķrādītāji no 2025. gada |
| --- | --- | --- |

f)

6.3. punktu aizstāj ar šādu:

“6.3.

Īpatnējo emisiju mērķrādītāji no 2025. gada

| 6.3.1. | Īpatnējo emisiju mērķrādītāji no 2025. līdz 2029. gadam:
  Īpatnējo emisiju mērķrādītājs = īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs · ZLEV koeficients
  kur:






  īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs | ir CO2 īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs, kas noteikts saskaņā ar 6.2.1. punktu; |
| --- | --- | --- |
| ZLEV koeficients | ir (1 + y – x), izņemot, ja šī summa ir lielāka par 1,05 vai mazāka par 1,0; tādā gadījumā par ZLEV koeficientu atkarībā no konkrētā gadījuma nosaka 1,05 vai 1,0; |

6.3.1.

Īpatnējo emisiju mērķrādītāji no 2025. līdz 2029. gadam:

Īpatnējo emisiju mērķrādītājs = īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs · ZLEV koeficients

kur:

īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs

ir CO2 īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs, kas noteikts saskaņā ar 6.2.1. punktu;

ZLEV koeficients

ir (1 + y – x), izņemot, ja šī summa ir lielāka par 1,05 vai mazāka par 1,0; tādā gadījumā par ZLEV koeficientu atkarībā no konkrētā gadījuma nosaka 1,05 vai 1,0;

kur:

| y | ir bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu daļa ražotāja jauno vieglo pasažieru automobiļu autoparkā, ko aprēķina, jauno bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu kopskaitu dalot ar attiecīgajā kalendārajā gadā reģistrēto jauno vieglo pasažieru automobiļu kopskaitu un katru no bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļiem uzskaitot kā ZLEV
  īpatnējais saskaņā ar šādu formulu:

  ZLEV
  īpatnējais = 1 –



  Attiecībā uz jaunajiem vieglajiem pasažieru automobiļiem, kas reģistrēti dalībvalstīs, kuru autoparkos bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu īpatsvars ir mazāks nekā 60 % no ES vidējā rādītāja 2017. gadā un kurās 2017. gadā (*1) ir reģistrēts mazāk nekā 1 000 jaunu bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu, ZLEV
  īpatnējais līdz 2029. gadam, to ieskaitot, aprēķināta saskaņā ar šādu formulu:
  ZLEVīpatnējais =



  Ja dalībvalsts jauno vieglo pasažieru automobiļu, kas reģistrēti no 2025. gada līdz 2028. gadam, autoparkā bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu īpatsvars pārsniedz 5 %, attiecīgā dalībvalsts nav tiesīga piemērot reizinātāju 1,85 turpmākajos gados; |
| --- | --- |
| x | ir 25 % laikposmam no 2025. līdz 2029. gadam. |

y

ir bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu daļa ražotāja jauno vieglo pasažieru automobiļu autoparkā, ko aprēķina, jauno bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu kopskaitu dalot ar attiecīgajā kalendārajā gadā reģistrēto jauno vieglo pasažieru automobiļu kopskaitu un katru no bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļiem uzskaitot kā ZLEV
  īpatnējais saskaņā ar šādu formulu:

ZLEV
  īpatnējais = 1 –
  Formula

Attiecībā uz jaunajiem vieglajiem pasažieru automobiļiem, kas reģistrēti dalībvalstīs, kuru autoparkos bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu īpatsvars ir mazāks nekā 60 % no ES vidējā rādītāja 2017. gadā un kurās 2017. gadā (*1) ir reģistrēts mazāk nekā 1 000 jaunu bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu, ZLEV
  īpatnējais līdz 2029. gadam, to ieskaitot, aprēķināta saskaņā ar šādu formulu:

ZLEVīpatnējais =
  Formula

Ja dalībvalsts jauno vieglo pasažieru automobiļu, kas reģistrēti no 2025. gada līdz 2028. gadam, autoparkā bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu īpatsvars pārsniedz 5 %, attiecīgā dalībvalsts nav tiesīga piemērot reizinātāju 1,85 turpmākajos gados;

x

ir 25 % laikposmam no 2025. līdz 2029. gadam.

| 6.3.2. | Īpatnējo emisiju mērķrādītāji no 2030. līdz 2034. gadam
  Īpatnējo emisiju mērķrādītājs = ES autoparka mērķrādītājs2030 + a2030 · (TM-TM0)
  kur:






  ES autoparka mērķrādītājs2030 | tiek noteikts saskaņā ar 6.1.2. punktu; |
| --- | --- | --- |
| a2030 | ir |

6.3.2.

Īpatnējo emisiju mērķrādītāji no 2030. līdz 2034. gadam

Īpatnējo emisiju mērķrādītājs = ES autoparka mērķrādītājs2030 + a2030 · (TM-TM0)

kur:

ES autoparka mērķrādītājs2030

tiek noteikts saskaņā ar 6.1.2. punktu;

a2030

ir
  Formula

kur:

| a2021 | ir, kā noteikts 6.2.1. punktā; |
| --- | --- |
| vidējās emisijas2021 | ir, kā noteikts 6.2.1. punktā; |
| TM | ir, kā noteikts 6.2.1. punktā; |
| TM0 | ir, kā noteikts 6.2.1. punktā. |

a2021

ir, kā noteikts 6.2.1. punktā;

vidējās emisijas2021

ir, kā noteikts 6.2.1. punktā;

TM

ir, kā noteikts 6.2.1. punktā;

TM0

ir, kā noteikts 6.2.1. punktā.

| 6.3.3. | Īpatnējo emisiju mērķrādītāji no 2035. gada
  Īpatnējo emisiju mērķrādītājs = ES autoparka mērķrādītājs2035 + a2035 · (TM-TM0)
  kur:






  ES autoparka mērķrādītājs2035 | tiek noteikts saskaņā ar 6.1.3. punktu; |
| --- | --- | --- |
| a2035 | ir |

6.3.3.

Īpatnējo emisiju mērķrādītāji no 2035. gada

Īpatnējo emisiju mērķrādītājs = ES autoparka mērķrādītājs2035 + a2035 · (TM-TM0)

kur:

ES autoparka mērķrādītājs2035

tiek noteikts saskaņā ar 6.1.3. punktu;

a2035

ir
  Formula

kur:

| a2021 | ir, kā noteikts 6.2.1. punktā; |
| --- | --- |
| vidējās emisijas2021 | ir, kā noteikts 6.2.1. punktā; |
| TM | ir, kā noteikts 6.2.1. punktā; |
| TM0 | ir, kā noteikts 6.2.1. punktā. |

a2021

ir, kā noteikts 6.2.1. punktā;

vidējās emisijas2021

ir, kā noteikts 6.2.1. punktā;

TM

ir, kā noteikts 6.2.1. punktā;

TM0

ir, kā noteikts 6.2.1. punktā.

(*1)  Bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu īpatsvaru dalībvalsts jaunu vieglo pasažieru automobiļu autoparkā 2017. gadā aprēķina visu 2017. gadā reģistrēto jauno bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu skaitu dalot ar tajā pašā gadā reģistrēto jauno vieglo pasažieru automobiļu kopskaitu.”;"

| 2) | pielikuma B daļu groza šādi:






  a) | 6.1. punkta virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “ES autoparka mērķrādītāji no 2025. gada”; |
| --- | --- | --- |

2)

pielikuma B daļu groza šādi:

a)

6.1. punkta virsrakstu aizstāj ar šādu:

“ES autoparka mērķrādītāji no 2025. gada”;

| b) | 6.1.2. punkta virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “ES autoparka mērķrādītāji 2030. līdz 2034. gadam”; |
| --- | --- |

b)

6.1.2. punkta virsrakstu aizstāj ar šādu:

“ES autoparka mērķrādītāji 2030. līdz 2034. gadam”;

| c) | pievieno šādu punktu:






  “6.1.3. | ES autoparka mērķrādītāji no 2035. gada
  ES autoparka mērķrādītājs2035 = ES autoparka mērķrādītājs2021· (1 – samazinājuma koeficients2035)
  kur:






  ES autoparka mērķrādītājs2021 | ir 6.0. punktā definētā vērtība; |
| --- | --- | --- | --- |
| samazinājuma koeficients2035 | ir, kā definēts 1. panta 5.a punkta b) apakšpunktā.”; |

c)

pievieno šādu punktu:

“6.1.3.

ES autoparka mērķrādītāji no 2035. gada

ES autoparka mērķrādītājs2035 = ES autoparka mērķrādītājs2021· (1 – samazinājuma koeficients2035)

kur:

ES autoparka mērķrādītājs2021

ir 6.0. punktā definētā vērtība;

samazinājuma koeficients2035

ir, kā definēts 1. panta 5.a punkta b) apakšpunktā.”;

| d) | 6.2.2. punktu aizstāj ar šādu:






  “6.2.2. | Īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītāji no 2030. līdz 2034. gadam
  Īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs = ES autoparka mērķrādītājs2030 + α · (TM-TM0)
  kur:






  ES autoparka mērķrādītājs 2030 | tiek noteikts saskaņā ar 6.1.2. punktu; |
| --- | --- | --- | --- |
| α | ir a2030, ja ražotāja jauno vieglo komerciālo transportlīdzekļu vidējā testa masa ir vienāda ar vai zemāka par TM0, un a2021, ja ražotāja jauno vieglo komerciālo transportlīdzekļu vidējā testa masa ir lielāka par TM0; |

d)

6.2.2. punktu aizstāj ar šādu:

“6.2.2.

Īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītāji no 2030. līdz 2034. gadam

Īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs = ES autoparka mērķrādītājs2030 + α · (TM-TM0)

kur:

ES autoparka mērķrādītājs 2030

tiek noteikts saskaņā ar 6.1.2. punktu;

α

ir a2030, ja ražotāja jauno vieglo komerciālo transportlīdzekļu vidējā testa masa ir vienāda ar vai zemāka par TM0, un a2021, ja ražotāja jauno vieglo komerciālo transportlīdzekļu vidējā testa masa ir lielāka par TM0;

kur:

| a2030 | ir |
| --- | --- |
| a2021 | ir, kā noteikts 6.2.1. punktā; |
| vidējās emisijas2021 | ir, kā noteikts 6.2.1. punktā; |
| TM | ir, kā noteikts 6.2.1. punktā; |
| TM0 | ir, kā noteikts 6.2.1. punktā.”; |

a2030

ir
  Formula

a2021

ir, kā noteikts 6.2.1. punktā;

vidējās emisijas2021

ir, kā noteikts 6.2.1. punktā;

TM

ir, kā noteikts 6.2.1. punktā;

TM0

ir, kā noteikts 6.2.1. punktā.”;

| e) | pievieno šādu punktu:






  “6.2.3. | Īpatnējo emisiju mērķrādītāji no 2035. gada
  Īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs = ES autoparka mērķrādītājs2035 + α · (TM-TM0)
  kur:






  ES autoparka mērķrādītājs 2035 | tiek noteikts saskaņā ar 6.1.3. punktu; |
| --- | --- | --- | --- |
| α | ir a2035,L, ja ražotāja jauno vieglo komerciālo transportlīdzekļu vidējā testa masa ir vienāda ar vai zemāka par TM0, un a2035,H, ja ražotāja jauno vieglo komerciālo transportlīdzekļu vidējā testa masa ir lielāka par TM0; |

e)

pievieno šādu punktu:

“6.2.3.

Īpatnējo emisiju mērķrādītāji no 2035. gada

Īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs = ES autoparka mērķrādītājs2035 + α · (TM-TM0)

kur:

ES autoparka mērķrādītājs 2035

tiek noteikts saskaņā ar 6.1.3. punktu;

α

ir a2035,L, ja ražotāja jauno vieglo komerciālo transportlīdzekļu vidējā testa masa ir vienāda ar vai zemāka par TM0, un a2035,H, ja ražotāja jauno vieglo komerciālo transportlīdzekļu vidējā testa masa ir lielāka par TM0;

kur:

| a2035,L | ir |
| --- | --- |
| a2035,H | ir |
| vidējās emisijas2021 | ir, kā noteikts 6.2.1. punktā; |
| TM | ir, kā noteikts 6.2.1. punktā; |
| TM0 | ir, kā noteikts 6.2.1. punktā.”; |

a2035,L

ir
  Formula

a2035,H

ir
  Formula

vidējās emisijas2021

ir, kā noteikts 6.2.1. punktā;

TM

ir, kā noteikts 6.2.1. punktā;

TM0

ir, kā noteikts 6.2.1. punktā.”;

| f) | 6.3. punktu aizstāj ar šādu:






  “6.3. | Īpatnējo emisiju mērķrādītāji no 2025. gada |
| --- | --- | --- |

f)

6.3. punktu aizstāj ar šādu:

“6.3.

Īpatnējo emisiju mērķrādītāji no 2025. gada

| 6.3.1. | Īpatnējo emisiju mērķrādītāji no 2025. līdz 2029. gadam
  Īpatnējo emisiju mērķrādītājs = (īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs – (ømērķrādītāji – ES autoparka mērķrādītājs2025)) ZLEV koeficients
  kur:






  īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs | ir CO2 īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs, kas noteikts saskaņā ar 6.2.1. punktu; |
| --- | --- | --- |
| ømērķrādītāji | ir vidējais rādītājs, izsverot pēc katra individuālā ražotāja jauno vieglo komerciālo transportlīdzekļu skaita, visiem īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājiem, ko nosaka saskaņā ar 6.2.1. punktu; |
| ZLEV koeficients | ir (1 + y – x), izņemot, ja šī summa ir lielāka par 1,05 vai mazāka par 1,0; tādā gadījumā par ZLEV koeficientu atkarībā no konkrētā gadījuma nosaka 1,05 vai 1,0; |

6.3.1.

Īpatnējo emisiju mērķrādītāji no 2025. līdz 2029. gadam

Īpatnējo emisiju mērķrādītājs = (īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs – (ømērķrādītāji – ES autoparka mērķrādītājs2025)) ZLEV koeficients

kur:

īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs

ir CO2 īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs, kas noteikts saskaņā ar 6.2.1. punktu;

ømērķrādītāji

ir vidējais rādītājs, izsverot pēc katra individuālā ražotāja jauno vieglo komerciālo transportlīdzekļu skaita, visiem īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājiem, ko nosaka saskaņā ar 6.2.1. punktu;

ZLEV koeficients

ir (1 + y – x), izņemot, ja šī summa ir lielāka par 1,05 vai mazāka par 1,0; tādā gadījumā par ZLEV koeficientu atkarībā no konkrētā gadījuma nosaka 1,05 vai 1,0;

kur:

| y | ir bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu daļa ražotāja jauno vieglo komerciālo transportlīdzekļu autoparkā, ko aprēķina, jauno bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu kopskaitu dalot ar attiecīgajā kalendārajā gadā reģistrēto jauno vieglo komerciālo transportlīdzekļu kopskaitu un katru no bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļiem uzskaitot kā ZLEV
  īpatnējais saskaņā ar šādu formulu:

  ZLEV
  īpatnējais = 1 – |
| --- | --- |
| x | ir 17 % laikposmam no 2025. līdz 2029. gadam. |

y

ir bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu daļa ražotāja jauno vieglo komerciālo transportlīdzekļu autoparkā, ko aprēķina, jauno bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu kopskaitu dalot ar attiecīgajā kalendārajā gadā reģistrēto jauno vieglo komerciālo transportlīdzekļu kopskaitu un katru no bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļiem uzskaitot kā ZLEV
  īpatnējais saskaņā ar šādu formulu:

ZLEV
  īpatnējais = 1 –
  Formula

x

ir 17 % laikposmam no 2025. līdz 2029. gadam.

| 6.3.2. | Īpatnējo emisiju mērķrādītāji no 2030. līdz 2034. gadam
  Īpatnējo emisiju mērķrādītājs = īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs – (ømērķrādītāji – ES autoparka mērķrādītājs2030)
  kur:






  īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs | ir ražotāja īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs, kas noteikts saskaņā ar 6.2.2. punktu; |
| --- | --- | --- |
| ømērķrādītāji | ir vidējais rādītājs, izsverot pēc katra individuālā ražotāja jauno vieglo komerciālo transportlīdzekļu skaita, visiem īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājiem, ko nosaka saskaņā ar 6.2.2. punktu; |
| ES autoparka mērķrādītājs2030 | ir, kā noteikts 6.1.2. punktā. |

6.3.2.

Īpatnējo emisiju mērķrādītāji no 2030. līdz 2034. gadam

Īpatnējo emisiju mērķrādītājs = īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs – (ømērķrādītāji – ES autoparka mērķrādītājs2030)

kur:

īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs

ir ražotāja īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs, kas noteikts saskaņā ar 6.2.2. punktu;

ømērķrādītāji

ir vidējais rādītājs, izsverot pēc katra individuālā ražotāja jauno vieglo komerciālo transportlīdzekļu skaita, visiem īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājiem, ko nosaka saskaņā ar 6.2.2. punktu;

ES autoparka mērķrādītājs2030

ir, kā noteikts 6.1.2. punktā.

| 6.3.3. | Īpatnējo emisiju mērķrādītāji no 2035. gada
  Īpatnējo emisiju mērķrādītājs = īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs – (ømērķrādītāji – ES autoparka mērķrādītājs2035)
  kur:






  īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs | ir ražotāja īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs, kas noteikts saskaņā ar 6.2.3. punktu; |
| --- | --- | --- |
| ømērķrādītāji | ir vidējais rādītājs, izsverot pēc katra individuālā ražotāja jauno vieglo komerciālo transportlīdzekļu skaita, visiem īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājiem, ko nosaka saskaņā ar 6.2.3. punktu; |
| ES autoparka mērķrādītājs2035 | ir, kā noteikts 6.1.3. punktā.” |

6.3.3.

Īpatnējo emisiju mērķrādītāji no 2035. gada

Īpatnējo emisiju mērķrādītājs = īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs – (ømērķrādītāji – ES autoparka mērķrādītājs2035)

kur:

īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs

ir ražotāja īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājs, kas noteikts saskaņā ar 6.2.3. punktu;

ømērķrādītāji

ir vidējais rādītājs, izsverot pēc katra individuālā ražotāja jauno vieglo komerciālo transportlīdzekļu skaita, visiem īpatnējo emisiju atsauces mērķrādītājiem, ko nosaka saskaņā ar 6.2.3. punktu;

ES autoparka mērķrādītājs2035

ir, kā noteikts 6.1.3. punktā.”

---

(*1)  Bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu īpatsvaru dalībvalsts jaunu vieglo pasažieru automobiļu autoparkā 2017. gadā aprēķina visu 2017. gadā reģistrēto jauno bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu skaitu dalot ar tajā pašā gadā reģistrēto jauno vieglo pasažieru automobiļu kopskaitu.”;”

---

LĒMUMI

| 25.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 110/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 110/21

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2023/852

(2023. gada 19. aprīlis),

ar ko Lēmumu (ES) 2015/1814 groza attiecībā uz kvotu skaitu, kurš līdz 2030. gadam jāieskaita Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezervē

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Parīzes nolīgums (4), kas pieņemts 2015. gada 12. decembrī saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) (“Parīzes nolīgums”), stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī. Parīzes nolīguma puses ir vienojušās ierobežot globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 °C atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5 °C salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni. Minētā apņemšanās tika pastiprināta, 2021. gada 13. novembrī saskaņā ar UNFCCC pieņemot Glāzgovas klimata paktu, kurā UNFCCC Pušu konference, kas vienlaikus ir Parīzes nolīguma Pušu sanāksme, atzīst, ka temperatūrai pieaugot par 1,5 °C salīdzinājumā ar 2 °C, klimata pārmaiņu ietekme būs daudz mazāka, un apņemas turpināt centienus iegrožot temperatūras kāpumu līdz 1,5 °C. |
| --- | --- |

(1)

Parīzes nolīgums (4), kas pieņemts 2015. gada 12. decembrī saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) (“Parīzes nolīgums”), stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī. Parīzes nolīguma puses ir vienojušās ierobežot globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 °C atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5 °C salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni. Minētā apņemšanās tika pastiprināta, 2021. gada 13. novembrī saskaņā ar UNFCCC pieņemot Glāzgovas klimata paktu, kurā UNFCCC Pušu konference, kas vienlaikus ir Parīzes nolīguma Pušu sanāksme, atzīst, ka temperatūrai pieaugot par 1,5 °C salīdzinājumā ar 2 °C, klimata pārmaiņu ietekme būs daudz mazāka, un apņemas turpināt centienus iegrožot temperatūras kāpumu līdz 1,5 °C.

| (2) | Nepieciešamība steidzami nodrošināt, lai savu aktualitāti nezaudētu Parīzes nolīgumā noteiktais 1,5 °C mērķis, ir kļuvusi vēl nozīmīgāka, ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes sesto izvērtējuma ziņojumu, kurā konstatēts, ka globālo sasilšanu līdz 1,5 °C atzīmei var ierobežot tikai tādā gadījumā, ja šajā desmitgadē nekavējoties tiek veikta stingra un pastāvīga globālo siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana. |
| --- | --- |

(2)

Nepieciešamība steidzami nodrošināt, lai savu aktualitāti nezaudētu Parīzes nolīgumā noteiktais 1,5 °C mērķis, ir kļuvusi vēl nozīmīgāka, ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes sesto izvērtējuma ziņojumu, kurā konstatēts, ka globālo sasilšanu līdz 1,5 °C atzīmei var ierobežot tikai tādā gadījumā, ja šajā desmitgadē nekavējoties tiek veikta stingra un pastāvīga globālo siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana.

| (3) | Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” (“Eiropas zaļais kurss”) galvenā uzmanība ir veltīta tam, kā risināt ar klimatu un vidi saistītas problēmas un sasniegt Parīzes nolīguma mērķus. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” (“Eiropas zaļais kurss”) galvenā uzmanība ir veltīta tam, kā risināt ar klimatu un vidi saistītas problēmas un sasniegt Parīzes nolīguma mērķus.

| (4) | Eiropas zaļajā kursā ir iestrādāts vispusīgs savstarpēji veicinošu pasākumu un iniciatīvu kopums, kurš paredzēts, lai līdz 2050. gadam Savienībā panāktu klimatneitralitāti, un tajā ir izklāstīta jauna izaugsmes stratēģija, ar ko Savienību ir iecerēts pārveidot par taisnīgu un pārtikušu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursu ziņā efektīvu un konkurētspējīgu tautsaimniecību, kurā ekonomikas izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa. Tā mērķis ir arī aizsargāt, saglabāt un stiprināt Savienības dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un labklājību no riska faktoriem un ietekmes, kas saistīti ar vidi. Tomēr šāds pārkārtošanās process ietver dzimumu līdztiesības aspektus, kā arī īpašu ietekmi uz dažām nelabvēlīgākā situācijā esošām un neaizsargātām grupām, piemēram, vecākiem cilvēkiem, personām ar invaliditāti, personām, kas pieder pie rasu vai etniskās minoritātes, kā arī personām un mājsaimniecībām ar zemiem un vidēji zemiem ienākumiem. Turklāt tā dažiem reģioniem ir problemātiskāka, jo īpaši strukturāli nelabvēlīgākā situācijā esošiem perifēriem reģioniem, kā arī salām. Tāpēc jānodrošina, ka pārkārtošanās ir taisnīga un iekļaujoša un lai neviens nebūtu atstāts novārtā. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas zaļajā kursā ir iestrādāts vispusīgs savstarpēji veicinošu pasākumu un iniciatīvu kopums, kurš paredzēts, lai līdz 2050. gadam Savienībā panāktu klimatneitralitāti, un tajā ir izklāstīta jauna izaugsmes stratēģija, ar ko Savienību ir iecerēts pārveidot par taisnīgu un pārtikušu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursu ziņā efektīvu un konkurētspējīgu tautsaimniecību, kurā ekonomikas izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa. Tā mērķis ir arī aizsargāt, saglabāt un stiprināt Savienības dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un labklājību no riska faktoriem un ietekmes, kas saistīti ar vidi. Tomēr šāds pārkārtošanās process ietver dzimumu līdztiesības aspektus, kā arī īpašu ietekmi uz dažām nelabvēlīgākā situācijā esošām un neaizsargātām grupām, piemēram, vecākiem cilvēkiem, personām ar invaliditāti, personām, kas pieder pie rasu vai etniskās minoritātes, kā arī personām un mājsaimniecībām ar zemiem un vidēji zemiem ienākumiem. Turklāt tā dažiem reģioniem ir problemātiskāka, jo īpaši strukturāli nelabvēlīgākā situācijā esošiem perifēriem reģioniem, kā arī salām. Tāpēc jānodrošina, ka pārkārtošanās ir taisnīga un iekļaujoša un lai neviens nebūtu atstāts novārtā.

| (5) | Nepieciešamība īstenot Eiropas zaļo kursu un tā īstenošanas vērtība ir tikai pieaugusi saistībā ar Covid-19 pandēmiju, kas ir ļoti nelabvēlīgi ietekmējusi Savienības iedzīvotāju veselību, dzīves un darba apstākļus un labklājību. Minētā ietekme ir parādījusi, ka mūsu sabiedrībai un tautsaimniecībai ir jākļūst noturīgākai pret ārējiem satricinājumiem un jārīkojas savlaicīgi, lai ārēju satricinājumu ietekmi nepieļautu vai mazinātu, turklāt tas ir jādara taisnīgi un nodrošinot, lai neviens nebūtu atstāts novārtā, arī tie, kuriem draud enerģētiskā nabadzība. Eiropas iedzīvotāji joprojām pauž stingru pārliecību, ka tas jo īpaši attiecas uz klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

(5)

Nepieciešamība īstenot Eiropas zaļo kursu un tā īstenošanas vērtība ir tikai pieaugusi saistībā ar Covid-19 pandēmiju, kas ir ļoti nelabvēlīgi ietekmējusi Savienības iedzīvotāju veselību, dzīves un darba apstākļus un labklājību. Minētā ietekme ir parādījusi, ka mūsu sabiedrībai un tautsaimniecībai ir jākļūst noturīgākai pret ārējiem satricinājumiem un jārīkojas savlaicīgi, lai ārēju satricinājumu ietekmi nepieļautu vai mazinātu, turklāt tas ir jādara taisnīgi un nodrošinot, lai neviens nebūtu atstāts novārtā, arī tie, kuriem draud enerģētiskā nabadzība. Eiropas iedzīvotāji joprojām pauž stingru pārliecību, ka tas jo īpaši attiecas uz klimata pārmaiņām.

| (6) | Atjauninātajā nacionāli noteiktajā devumā, kas UNFCCC sekretariātam tika iesniegts 2020. gada 17. decembrī, Savienība ir apņēmusies visas tautsaimniecības mērogā panākt, ka līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu neto emisijas vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. |
| --- | --- |

(6)

Atjauninātajā nacionāli noteiktajā devumā, kas UNFCCC sekretariātam tika iesniegts 2020. gada 17. decembrī, Savienība ir apņēmusies visas tautsaimniecības mērogā panākt, ka līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu neto emisijas vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni.

| (7) | Pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1119 (5), Savienība ir tiesību aktos noteikusi mērķi ne vēlāk kā līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti visas tautsaimniecības mērogā un mērķi pēc tam panākt negatīvu emisiju bilanci. Minētā regula arī ietver saistošu Savienības mērķrādītāju līdz 2030. gadam panākt savā teritorijā siltumnīcefekta gāzu neto emisiju apjoma (emisiju apjoms, no kura atskaitīts piesaistes apjoms) samazināšanos vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, un tajā noteikts, ka Komisijai turpmāk jācenšas saskaņot visus pasākumu projektus vai leģislatīvo aktu priekšlikumus, tostarp budžeta priekšlikumus, ar minētās regulas mērķiem, un ka neatbilstības gadījumā Komisijai ir jāizklāsta šādas neatbilstības iemesli minētajiem priekšlikumiem pievienotajos ietekmes novērtējumos. |
| --- | --- |

(7)

Pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1119 (5), Savienība ir tiesību aktos noteikusi mērķi ne vēlāk kā līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti visas tautsaimniecības mērogā un mērķi pēc tam panākt negatīvu emisiju bilanci. Minētā regula arī ietver saistošu Savienības mērķrādītāju līdz 2030. gadam panākt savā teritorijā siltumnīcefekta gāzu neto emisiju apjoma (emisiju apjoms, no kura atskaitīts piesaistes apjoms) samazināšanos vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, un tajā noteikts, ka Komisijai turpmāk jācenšas saskaņot visus pasākumu projektus vai leģislatīvo aktu priekšlikumus, tostarp budžeta priekšlikumus, ar minētās regulas mērķiem, un ka neatbilstības gadījumā Komisijai ir jāizklāsta šādas neatbilstības iemesli minētajiem priekšlikumiem pievienotajos ietekmes novērtējumos.

| (8) | Visām ekonomikas nozarēm ir jāsniedz savs ieguldījums, lai panāktu ar Regulu (ES) 2021/1119 noteikto emisijas apjoma samazināšanos. Tāpēc ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (6) izveidotās ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) vērienīgās ieceres būtu jāsaskaņo ar apņemšanos līdz 2030. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu neto emisijas samazinājumu visas tautsaimniecības mērogā, ar Savienības mērķi ne vēlāk kā līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti un ar mērķi pēc tam panākt negatīvu emisiju bilanci, kā noteikts Regulā (ES) 2021/1119. |
| --- | --- |

(8)

Visām ekonomikas nozarēm ir jāsniedz savs ieguldījums, lai panāktu ar Regulu (ES) 2021/1119 noteikto emisijas apjoma samazināšanos. Tāpēc ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (6) izveidotās ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) vērienīgās ieceres būtu jāsaskaņo ar apņemšanos līdz 2030. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu neto emisijas samazinājumu visas tautsaimniecības mērogā, ar Savienības mērķi ne vēlāk kā līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti un ar mērķi pēc tam panākt negatīvu emisiju bilanci, kā noteikts Regulā (ES) 2021/1119.

| (9) | Lai novērstu strukturālu nelīdzsvarotību starp kvotu piedāvājumu un pieprasījumu tirgū, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2015/1814 (7) 2018. gadā ir izveidota tirgus stabilitātes rezerve (“rezerve”), kas darbojas kopš 2019. gada. Neskarot turpmāku rezerves pārskatīšanu saistībā ar Direktīvas 2003/87/EK un Lēmuma (ES) 2015/1814 vispārējo pārskatīšanu 2023. gadā, Komisijai būtu pastāvīgi jāuzrauga rezerves darbība un jānodrošina, ka tā aizvien atbilst tās izveidošanas mērķim nākotnē iespējamu neparedzamu ārēju satricinājumu gadījumā. Stabila un uz nākotni vērsta rezerve ir būtiska, lai garantētu ES ETS integritāti un to efektīvi vadītu, nodrošinot, ka šī sistēma kā politikas instruments palīdz ne vēlāk kā līdz 2050. gadam sasniegt Savienības klimatneitralitātes mērķi un mērķi pēc tam panākt negatīvu emisiju bilanci, kā noteikts Regulā (ES) 2021/1119. |
| --- | --- |

(9)

Lai novērstu strukturālu nelīdzsvarotību starp kvotu piedāvājumu un pieprasījumu tirgū, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2015/1814 (7) 2018. gadā ir izveidota tirgus stabilitātes rezerve (“rezerve”), kas darbojas kopš 2019. gada. Neskarot turpmāku rezerves pārskatīšanu saistībā ar Direktīvas 2003/87/EK un Lēmuma (ES) 2015/1814 vispārējo pārskatīšanu 2023. gadā, Komisijai būtu pastāvīgi jāuzrauga rezerves darbība un jānodrošina, ka tā aizvien atbilst tās izveidošanas mērķim nākotnē iespējamu neparedzamu ārēju satricinājumu gadījumā. Stabila un uz nākotni vērsta rezerve ir būtiska, lai garantētu ES ETS integritāti un to efektīvi vadītu, nodrošinot, ka šī sistēma kā politikas instruments palīdz ne vēlāk kā līdz 2050. gadam sasniegt Savienības klimatneitralitātes mērķi un mērķi pēc tam panākt negatīvu emisiju bilanci, kā noteikts Regulā (ES) 2021/1119.

| (10) | Rezerve darbojas, veicot korekcijas ik gadu izsolāmo kvotu apjomā. Lai situācija arī turpmāk būtu pēc iespējas prognozējamāka, ar Lēmumu (ES) 2015/1814 tika paredzēti skaidri noteikumi par kvotu ieskaitīšanu rezervē un atbrīvošanu no tās. |
| --- | --- |

(10)

Rezerve darbojas, veicot korekcijas ik gadu izsolāmo kvotu apjomā. Lai situācija arī turpmāk būtu pēc iespējas prognozējamāka, ar Lēmumu (ES) 2015/1814 tika paredzēti skaidri noteikumi par kvotu ieskaitīšanu rezervē un atbrīvošanu no tās.

| (11) | Lēmumā (ES) 2015/1814 ir noteikts – ja apritē esošo kvotu kopskaits pārsniedz nosprausto augšējo robežvērtību, tad kvotu skaitu, kas atbilst konkrētam procentuālajam daudzumam no minētā kvotu kopskaita, atskaita no izsolāmo kvotu apjoma un ieskaita rezervē. Savukārt, ja apritē esošo kvotu kopskaits noslīd zem nospraustās apakšējās robežvērtības, tad kvotu skaitu no rezerves atbrīvo un ieskaita dalībvalstu izsolāmo kvotu apjomā. |
| --- | --- |

(11)

Lēmumā (ES) 2015/1814 ir noteikts – ja apritē esošo kvotu kopskaits pārsniedz nosprausto augšējo robežvērtību, tad kvotu skaitu, kas atbilst konkrētam procentuālajam daudzumam no minētā kvotu kopskaita, atskaita no izsolāmo kvotu apjoma un ieskaita rezervē. Savukārt, ja apritē esošo kvotu kopskaits noslīd zem nospraustās apakšējās robežvērtības, tad kvotu skaitu no rezerves atbrīvo un ieskaita dalībvalstu izsolāmo kvotu apjomā.

| (12) | Lēmums (ES) 2015/1814 ir grozīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/410 (8), no 12 % līdz 24 % divkāršojot procentu likmi, pēc kuras nosaka, cik daudz kvotu periodā līdz 2023. gada 31. decembrim katru gadu ir jāieskaita rezervē nolūkā raidīt ticamu investīciju signālu, lai izmaksu ziņā efektīvi panāktu CO2 emisiju apjoma samazināšanos. Minētais grozījums ir pieņemts saistībā ar iepriekšējo Savienības mērķrādītāju klimata jomā līdz 2030. gadam visas tautsaimniecības mērogā panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju apjoma samazināšanos par vismaz 40 % salīdzinājumā ar attiecīgo 1990. gada līmeni. |
| --- | --- |

(12)

Lēmums (ES) 2015/1814 ir grozīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/410 (8), no 12 % līdz 24 % divkāršojot procentu likmi, pēc kuras nosaka, cik daudz kvotu periodā līdz 2023. gada 31. decembrim katru gadu ir jāieskaita rezervē nolūkā raidīt ticamu investīciju signālu, lai izmaksu ziņā efektīvi panāktu CO2 emisiju apjoma samazināšanos. Minētais grozījums ir pieņemts saistībā ar iepriekšējo Savienības mērķrādītāju klimata jomā līdz 2030. gadam visas tautsaimniecības mērogā panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju apjoma samazināšanos par vismaz 40 % salīdzinājumā ar attiecīgo 1990. gada līmeni.

| (13) | Saskaņā ar Lēmumu (ES) 2015/1814 trīs gadus pēc rezerves darbības sākuma Komisijai, pamatojoties uz pienācīgu Eiropas oglekļa tirgus darbības analīzi, bija jāveic rezerves pirmā pārskatīšana un attiecīgā gadījumā jāiesniedz priekšlikums Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Lēmumu (ES) 2015/1814 trīs gadus pēc rezerves darbības sākuma Komisijai, pamatojoties uz pienācīgu Eiropas oglekļa tirgus darbības analīzi, bija jāveic rezerves pirmā pārskatīšana un attiecīgā gadījumā jāiesniedz priekšlikums Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (14) | Rezerves pārskatīšanā, kas veikta saskaņā ar Lēmumu (ES) 2015/1814, Komisija pievērsa īpašu uzmanību procentu likmei, pēc kuras nosaka, cik daudz kvotu ir jāieskaita rezervē, kā arī apritē esošo kvotu kopskaita skaitliskās izteiksmes robežvērtībai un tam, cik daudz kvotu no rezerves ir jāatbrīvo. |
| --- | --- |

(14)

Rezerves pārskatīšanā, kas veikta saskaņā ar Lēmumu (ES) 2015/1814, Komisija pievērsa īpašu uzmanību procentu likmei, pēc kuras nosaka, cik daudz kvotu ir jāieskaita rezervē, kā arī apritē esošo kvotu kopskaita skaitliskās izteiksmes robežvērtībai un tam, cik daudz kvotu no rezerves ir jāatbrīvo.

| (15) | Analīze, kas veikta saistībā ar Komisijas īstenoto rezerves pārskatīšanu, un paredzamās ar oglekļa tirgu saistītās norises liecina, ka 12 % likme apritē esošo kvotu kopskaitam – pēc kuras nosaka, cik daudz kvotu pēc 2023. gada katru gadu ir jāieskaita rezervē, – ir nepietiekama, lai nepieļautu, ka ES ETS būtiski palielinās kvotu pārpalikums. Likmes saglabāšanai 24 % apmērā šajā lēmumā nebūtu jāskar turpmāk iespējamas rezerves pārskatīšanas, tostarp turpmāku procentu likmes pārskatīšanu, pēc kuras nosaka, cik daudz kvotu ir jāieskaita rezervē Direktīvas 2003/87/EK un Lēmuma (ES) 2015/1814 vispārējā pārskatīšanā 2023. gadā. |
| --- | --- |

(15)

Analīze, kas veikta saistībā ar Komisijas īstenoto rezerves pārskatīšanu, un paredzamās ar oglekļa tirgu saistītās norises liecina, ka 12 % likme apritē esošo kvotu kopskaitam – pēc kuras nosaka, cik daudz kvotu pēc 2023. gada katru gadu ir jāieskaita rezervē, – ir nepietiekama, lai nepieļautu, ka ES ETS būtiski palielinās kvotu pārpalikums. Likmes saglabāšanai 24 % apmērā šajā lēmumā nebūtu jāskar turpmāk iespējamas rezerves pārskatīšanas, tostarp turpmāku procentu likmes pārskatīšanu, pēc kuras nosaka, cik daudz kvotu ir jāieskaita rezervē Direktīvas 2003/87/EK un Lēmuma (ES) 2015/1814 vispārējā pārskatīšanā 2023. gadā.

| (16) | Ņemot vērā to, ka šī lēmuma mērķi, proti, turpmāk izmantot pašreizējos rezerves parametrus, kas noteikti saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/410, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā to, ka šī lēmuma mērķi, proti, turpmāk izmantot pašreizējos rezerves parametrus, kas noteikti saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/410, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (17) | Tāpēc Lēmums (ES) 2015/1814 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(17)

Tāpēc Lēmums (ES) 2015/1814 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījums Lēmumā (ES) 2015/1814

Lēmuma (ES) 2015/1814 1. panta 5. punkta pirmās daļas pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:

| | “Atkāpjoties no šīs daļas pirmā un otrā teikuma, minētajos teikumos norādītos procentuālos lielumus un 100 miljonus kvotu līdz 2030. gada 31. decembrim divkāršo.” |
| --- | --- |

“Atkāpjoties no šīs daļas pirmā un otrā teikuma, minētajos teikumos norādītos procentuālos lielumus un 100 miljonus kvotu līdz 2030. gada 31. decembrim divkāršo.”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Strasbūrā, 2023. gada 19. aprīlī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. ROSWALL

---

(1)  
  OV C 152, 6.4.2022., 175. lpp.

1

(2)  
  OV C 301, 5.8.2022., 116. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2023. gada 14. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2023. gada 28. marta lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  
  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2015/1814 (2015. gada 6. oktobris) par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK (OV L 264, 9.10.2015., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/410 (2018. gada 14. marts), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai sekmētu emisiju izmaksefektīvu samazināšanu un investīcijas mazoglekļa risinājumos, un Lēmumu (ES) 2015/1814 (OV L 76, 19.3.2018., 3. lpp.).

8

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 25.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 110/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 110/25

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/853

(2023. gada 24. aprīlis),

ar ko īsteno Regulu (ES) Nr. 267/2012 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 267/2012 (2012. gada 23. marts) par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu un Regulas (ES) Nr. 961/2010 atcelšanu (1), un jo īpaši tās 46. panta 2. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2012. gada 23. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 267/2012. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2012. gada 23. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 267/2012.

| (2) | Pamatojoties uz Padomes Lēmuma 2010/413/KĀDP (2) II pielikuma pārskatīšanu, no Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikuma būtu jāsvītro ieraksts par vienu personu, kas iekļauta minētajā pielikumā. Būtu jāatjaunina viens ieraksts, kas iekļauts Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz Padomes Lēmuma 2010/413/KĀDP (2) II pielikuma pārskatīšanu, no Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikuma būtu jāsvītro ieraksts par vienu personu, kas iekļauta minētajā pielikumā. Būtu jāatjaunina viens ieraksts, kas iekļauts Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikumā.

| (3) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 267/2012, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 267/2012,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2023. gada 24. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  OV L 88, 24.3.2012., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 2010/413/KĀDP (2010. gada 26. jūlijs), ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu un atceļ Kopējo nostāju 2007/140/KĀDP (OV L 195, 27.7.2010., 39. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikumu groza šādi:

| 1) | ierakstu Nr. 10 (attiecībā uz Rostam QASEMI) sarakstā “II. Iranian Revolutionary Guard Corps (IRGC))”, apakšsadaļā “A. Personas" svītro; |
| --- | --- |

1)

ierakstu Nr. 10 (attiecībā uz Rostam QASEMI) sarakstā “II. Iranian Revolutionary Guard Corps (IRGC))”, apakšsadaļā “A. Personas" svītro;

| 2) | sadaļā “I. Personas un vienības, kas iesaistītas ar kodolenerģiju vai ballistiskajām raķetēm saistītās darbībās, un personas un vienības, kuras atbalsta Irānas valdību" ar turpmāk norādīto ierakstu tiek aizstāts atbilstošais apakšsadaļas “B. Vienības" saraksta ieraksts: | Nosaukums | Identifikācijas informācija | Pamatojums | Iekļaušanas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “12. | Fajr Aviation Composite Industries | Mehrabad Airport, PO Box 13445-885, Tehran, Irāna | IAIO meitasuzņēmums MODAFL ietvaros (abi ir iekļauti ES sarakstā), kas galvenokārt ražo kompozītmateriālus gaisa kuģu nozarei.

  Fajr Aviation Composite Industries ražo arī dronus, kuri, iespējams, tiek izmantoti reģionālai destabilizācijai. | 26.7.2010.” |

2)

sadaļā “I. Personas un vienības, kas iesaistītas ar kodolenerģiju vai ballistiskajām raķetēm saistītās darbībās, un personas un vienības, kuras atbalsta Irānas valdību" ar turpmāk norādīto ierakstu tiek aizstāts atbilstošais apakšsadaļas “B. Vienības" saraksta ieraksts:

Nosaukums

Identifikācijas informācija

Pamatojums

Iekļaušanas datums

“12.

Fajr Aviation Composite Industries

Mehrabad Airport, PO Box 13445-885, Tehran, Irāna

IAIO meitasuzņēmums MODAFL ietvaros (abi ir iekļauti ES sarakstā), kas galvenokārt ražo kompozītmateriālus gaisa kuģu nozarei.

Fajr Aviation Composite Industries ražo arī dronus, kuri, iespējams, tiek izmantoti reģionālai destabilizācijai.

26.7.2010.”

---

LĒMUMI

| 25.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 110/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 110/28

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2023/854

(2023. gada 24. aprīlis),

ar kuru groza Lēmumu 2010/413/KĀDP, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 26. jūlijā pieņēma Lēmumu 2010/413/KĀDP (1), ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 26. jūlijā pieņēma Lēmumu 2010/413/KĀDP (1), ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu.

| (2) | Saskaņā ar Lēmuma 2010/413/KĀDP 26. panta 3. punktu Padome ir pārskatījusi minētā lēmuma II pielikumā izklāstīto sarakstā iekļauto personu un vienību sarakstu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Lēmuma 2010/413/KĀDP 26. panta 3. punktu Padome ir pārskatījusi minētā lēmuma II pielikumā izklāstīto sarakstā iekļauto personu un vienību sarakstu.

| (3) | Pamatojoties uz minēto pārskatīšanu, no Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikuma būtu jāsvītro ieraksts par vienu personu, kas iekļauta minētajā pielikumā. Būtu jāatjaunina viens ieraksts, kas iekļauts II pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz minēto pārskatīšanu, no Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikuma būtu jāsvītro ieraksts par vienu personu, kas iekļauta minētajā pielikumā. Būtu jāatjaunina viens ieraksts, kas iekļauts II pielikumā.

| (4) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2010/413/KĀDP, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2010/413/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2023. gada 24. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Padomes Lēmums 2010/413/KĀDP (2010. gada 26. jūlijs), ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu un atceļ Kopējo nostāju 2007/140/KĀDP (OV L 195, 27.7.2010., 39. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikumu groza šādi:

| 1) | ierakstu Nr. 10 (attiecībā uz Rostam QASEMI) sarakstā “II. Islāma revolucionāro gvardu korpuss (IRGC)”, apakšsadaļā “A. Personas” svītro; |
| --- | --- |

1)

ierakstu Nr. 10 (attiecībā uz Rostam QASEMI) sarakstā “II. Islāma revolucionāro gvardu korpuss (IRGC)”, apakšsadaļā “A. Personas” svītro;

| 2) | sadaļā “I. Personas un vienības, kuras ir iesaistītas kodolprogrammas vai ballistisko raķešu programmas darbībās, un personas un vienības, kuras atbalsta Irānas valdību” ar turpmāk norādīto ierakstu tiek aizstāts atbilstošais apakšsadaļas “B. Vienības” saraksta ieraksts: | Nosaukums | Identifikācijas informācija | Pamatojums | Iekļaušanas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “12. | Fajr Aviation Composite Industries | Mehrabad Airport, PO Box 13445-885, Tehran, Irāna | IAIO meitasuzņēmums MODAFL ietvaros (abi ir iekļauti ES sarakstā), kas galvenokārt ražo kompozītmateriālus gaisa kuģu nozarei.

  Fajr Aviation Composite Industries ražo arī dronus, kuri, iespējams, tiek izmantoti reģionālai destabilizācijai. | 26.7.2010.” |

2)

sadaļā “I. Personas un vienības, kuras ir iesaistītas kodolprogrammas vai ballistisko raķešu programmas darbībās, un personas un vienības, kuras atbalsta Irānas valdību” ar turpmāk norādīto ierakstu tiek aizstāts atbilstošais apakšsadaļas “B. Vienības” saraksta ieraksts:

Nosaukums

Identifikācijas informācija

Pamatojums

Iekļaušanas datums

“12.

Fajr Aviation Composite Industries

Mehrabad Airport, PO Box 13445-885, Tehran, Irāna

IAIO meitasuzņēmums MODAFL ietvaros (abi ir iekļauti ES sarakstā), kas galvenokārt ražo kompozītmateriālus gaisa kuģu nozarei.

Fajr Aviation Composite Industries ražo arī dronus, kuri, iespējams, tiek izmantoti reģionālai destabilizācijai.

26.7.2010.”

---

| 25.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 110/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 110/30

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2023/855

(2023. gada 24. aprīlis)

par Eiropas Savienības partnerības misiju Moldovā (EUPM Moldova)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2022. gada 24. jūnija secinājumos cita starpā atzina Moldovas Republikas Eiropas perspektīvu, apstiprināja, ka Moldovas Republika un tās pilsoņu nākotne ir Eiropas Savienībā, un nolēma piešķirt tai un Ukrainai kandidātvalsts statusu,. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2022. gada 24. jūnija secinājumos cita starpā atzina Moldovas Republikas Eiropas perspektīvu, apstiprināja, ka Moldovas Republika un tās pilsoņu nākotne ir Eiropas Savienībā, un nolēma piešķirt tai un Ukrainai kandidātvalsts statusu,.

| (2) | Eiropadome 2022. gada 15. decembra secinājumos apstiprināja, ka Savienība turpinās sniegt visu attiecīgo atbalstu Moldovas Republikai, kura risina daudzšķautņaino ietekmi, ko rada Krievijas agresijas karš pret Ukrainu. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadome 2022. gada 15. decembra secinājumos apstiprināja, ka Savienība turpinās sniegt visu attiecīgo atbalstu Moldovas Republikai, kura risina daudzšķautņaino ietekmi, ko rada Krievijas agresijas karš pret Ukrainu.

| (3) | Moldovas Republikas premjerministrs 2023. gada 28. janvāra vēstulē, kas adresēta Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, aicināja Savienību saskaņā ar kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP) Moldovas Republikā izvietot civilu misiju. |
| --- | --- |

(3)

Moldovas Republikas premjerministrs 2023. gada 28. janvāra vēstulē, kas adresēta Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, aicināja Savienību saskaņā ar kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP) Moldovas Republikā izvietot civilu misiju.

| (4) | Politikas un drošības komiteja 2023. gada 31. janvārī apstiprināja politisko satvaru krīzes situācijām Moldovas Republikā. |
| --- | --- |

(4)

Politikas un drošības komiteja 2023. gada 31. janvārī apstiprināja politisko satvaru krīzes situācijām Moldovas Republikā.

| (5) | Padome 2023. gada 5. aprīlī apstiprināja krīzes pārvarēšanas koncepciju iespējamai civilai KDAP misijai Moldovas Republikā. Tāpēc būtu jāizveido minētā misija. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2023. gada 5. aprīlī apstiprināja krīzes pārvarēšanas koncepciju iespējamai civilai KDAP misijai Moldovas Republikā. Tāpēc būtu jāizveido minētā misija.

| (6) | KDAP misija Moldovas Republikā tiks īstenota apstākļos, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu, |
| --- | --- |

(6)

KDAP misija Moldovas Republikā tiks īstenota apstākļos, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Misija

Ar šo Savienība izveido civilu Eiropas Savienības partnerības misiju Moldovas Republikā (EUPM Moldova) saskaņā ar kopējo drošības un aizsardzības politiku.

EUPM Moldova

2. pants

Pilnvaras

1.   EUPM Moldova palīdz uzlabot Moldovas Republikas drošības sektora noturību krīžu pārvarēšanas un hibrīddraudu jomā, tostarp kiberdrošības jomā un ārvalstu īstenotas informācijas manipulācijas un iejaukšanās (FIMI) apkarošanas jomā.

2.   Šajā nolūkā EUPM Moldova:

| a) | palīdz stiprināt Moldovas krīzes pārvarēšanas struktūras, kuras vērstas uz drošības sektoru, ko panāk:






  i) | apzinot vajadzības organizācijas, apmācības un aprīkojuma jomā; |
| --- | --- | --- |

a)

palīdz stiprināt Moldovas krīzes pārvarēšanas struktūras, kuras vērstas uz drošības sektoru, ko panāk:

i)

apzinot vajadzības organizācijas, apmācības un aprīkojuma jomā;

| ii) | pakāpeniski īstenojot ierosinātās darbības un apzinātos risinājumus; |
| --- | --- |

ii)

pakāpeniski īstenojot ierosinātās darbības un apzinātos risinājumus;

| b) | palīdz uzlabot noturību pret hibrīddraudiem, ko panāk:






  i) | dodot padomus stratēģiskā līmenī par stratēģiju un politikas izstrādi hibrīddraudu, un FIMI, tostarp dezinformācijas, apkarošanai, kiberdrošības uzlabošanai un klasificētas informācijas aizsardzībai; |
| --- | --- | --- |

b)

palīdz uzlabot noturību pret hibrīddraudiem, ko panāk:

i)

dodot padomus stratēģiskā līmenī par stratēģiju un politikas izstrādi hibrīddraudu, un FIMI, tostarp dezinformācijas, apkarošanai, kiberdrošības uzlabošanai un klasificētas informācijas aizsardzībai;

| ii) | apzinot spēju veidošanas vajadzības drošības sektorā attiecībā uz agrīno brīdināšanu par apdraudējumiem, apdraudējumu atklāšanu, identificēšanu, attiecināšanu un reaģēšanu uz minētajiem apdraudējumiem; |
| --- | --- |

ii)

apzinot spēju veidošanas vajadzības drošības sektorā attiecībā uz agrīno brīdināšanu par apdraudējumiem, apdraudējumu atklāšanu, identificēšanu, attiecināšanu un reaģēšanu uz minētajiem apdraudējumiem;

| iii) | veicinot ierosināto darbību un apzināto risinājumu īstenošanu; |
| --- | --- |

iii)

veicinot ierosināto darbību un apzināto risinājumu īstenošanu;

| c) | atbalsta iepriekšminēto uzdevumu īstenošanu, ko veic, izmantojot projekta vienību, kura vajadzības gadījumā piedāvā mērķorientētu operatīvo atbalstu saskaņā ar integrēto pieeju un, ciktāl iespējams, ciešā koordinācijā ar citiem aktoriem. |
| --- | --- |

c)

atbalsta iepriekšminēto uzdevumu īstenošanu, ko veic, izmantojot projekta vienību, kura vajadzības gadījumā piedāvā mērķorientētu operatīvo atbalstu saskaņā ar integrēto pieeju un, ciktāl iespējams, ciešā koordinācijā ar citiem aktoriem.

3.   EUPM Moldova stratēģiskajā un operatīvajā plānošanā, darbībās un ziņojumos tiek pilnībā integrētas un proaktīvi iekļautas starptautiskās humanitārās tiesības, cilvēktiesības un dzimumu līdztiesības princips, civiliedzīvotāju aizsardzība un programmas, kas izriet no Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību, 2250 (2015) par jaunatni, mieru un drošību un 1612 (2005) par bērniem un bruņotiem konfliktiem.

3. pants

Komandķēde un struktūra

1.   EUPM Moldova kā krīzes pārvarēšanas operācijai ir vienota komandķēde.

2.   EUPM Moldova štābs ir Moldovas Republikā.

3.   EUPM Moldova struktūru nosaka saskaņā ar tās plānošanas dokumentiem.

4. pants

Civilās operācijas komandieris

1.   EUPM Moldova civilās operācijas komandieris ir Civilās plānošanas un īstenošanas centra (CPĪC) rīkotājdirektors. CPĪC ir civilās operācijas komandiera rīcībā, lai plānotu un īstenotu EUPM Moldova.

2.   Civilās operācijas komandieris Politikas un drošības komitejas (PDK) politiskajā kontrolē un stratēģiskajā vadībā un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”) vispārējā pakļautībā īsteno EUPM Moldova vadību un kontroli stratēģiskā līmenī.

3.   Civilās operācijas komandieris nodrošina, lai tiktu pienācīgi un efektīvi īstenoti Padomes un PDK lēmumi attiecībā uz operāciju norisi, tostarp, vajadzības gadījumā dodot stratēģiska līmeņa norādījumus un sniedzot padomus un tehnisku atbalstu misijas vadītājam.

4.   Civilās operācijas komandieris ar Augstā pārstāvja starpniecību sniedz ziņojumus Padomei.

5.   Viss norīkotais personāls attiecīgi paliek pilnīgā norīkotājas valsts iestāžu pakļautībā saskaņā ar valsts noteikumiem, attiecīgās Savienības iestādes pakļautībā vai Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) pakļautībā. Minētās iestādes nodod sava personāla darbības kontroli (OPCON) civilās operācijas komandierim.

6.   Civilās operācijas komandierim ir vispārēja atbildība par to, lai tiktu nodrošināta pienācīga Savienības rūpības pienākuma izpilde.

7.   Civilās operācijas komandieris un ES delegācijas Moldovas Republikā vadītājs vajadzības gadījumā savstarpēji apspriežas.

5. pants

Misijas vadītājs

1.   EUPM Moldova vadītājs operācijas vietā uzņemas atbildību par misiju un īsteno tās vadību un kontroli. Misijas vadītājs atrodas civilās operācijas komandiera tiešā pakļautībā un darbojas saskaņā ar viņa dotajiem norādījumiem.

2.   EUPM Moldova vadītājs savas atbildības jomā pārstāv misiju.

3.   EUPM Moldova vadītājs ir atbildīgs par misijas administratīvajiem un apgādes jautājumiem, tostarp par EUPM Moldova rīcībā nodotiem aktīviem, resursiem un informāciju. Misijas vadītājs, uzņemoties vispārēju atbildību, pārvaldības uzdevumus personāla un finanšu lietās var deleģēt EUPM Moldova personāla locekļiem.

4.   EUPM Moldova vadītājs ir atbildīgs par misijas personāla disciplināro kontroli. Norīkotā personāla disciplināro uzraudzību attiecīgi īsteno norīkotājas valsts iestādes saskaņā ar valsts noteikumiem, attiecīgā Savienības iestāde vai EĀDD.

5.   EUPM Moldova vadītājs nodrošina atbilstīgu misijas atpazīstamību.

6.   Misijas vadītājs, neskarot komandķēdi, saņem vietējus politiskus norādījumus no Savienības delegācijas Moldovas Republikā vadītāja.

6. pants

Personāls

1.   EUPM Moldova galvenokārt veido personāls, ko norīko dalībvalstis, Savienības iestādes vai EĀDD. Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD sedz ar savu norīkoto personālu saistītās izmaksas, tostarp ceļa izdevumus uz dislokācijas vietu un no tās, algas, medicīniskās aprūpes izdevumus un pabalstus, izņemot attiecīgās dienasnaudas.

2.   Attiecīgi dalībvalsts, Savienības iestāde vai EĀDD atbild par to prasību izskatīšanu, kas saistītas ar norīkojumu un ko iesniedz norīkotā personāla loceklis vai kas iesniegtas par viņu, kā arī par lietas ierosināšanu pret šādām personām.

3.   Ja dalībvalstu norīkotais personāls nevar nodrošināt vajadzīgās funkcijas, EUPM Moldova uz līguma pamata var pieņemt darbā starptautisku un vietēju personālu. Izņēmuma kārtā un pienācīgi pamatotos gadījumos, ja no dalībvalstīm nav pieteikušies kvalificēti kandidāti, attiecīgā gadījumā uz līguma pamata var pieņemt darbā to trešo valstu valstspiederīgos, kas piedalās misijā.

4.   Starptautiskā un vietējā personāla nodarbināšanas kārtību un tiesības un pienākumus nosaka līgumos starp EUPM Moldova un attiecīgajiem personāla locekļiem.

7. pants

EUPM Moldova
  un tās personāla statuss

EUPM Moldova un tās personāla statusu, tostarp attiecīgā gadījumā privilēģijas, imunitāti un citas garantijas, kas vajadzīgas EUPM Moldova izpildei un sekmīgai darbībai, paredz nolīgumā, ko slēdz, ievērojot Līgumu par Eiropas Savienību (LES) 37. pantu un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantā noteikto procedūru.

EUPM Moldova

EUPM Moldova

8. pants

Politiskā kontrole un stratēģiskā vadība

1.   Padomes un Augstā pārstāvja vadībā PDK veic EUPM Moldova politisko kontroli un stratēģisko vadību. Ar šo Padome pilnvaro PDK šim nolūkam pieņemt attiecīgus lēmumus saskaņā ar LES 38. panta trešo daļu. Minētais pilnvarojums ietver pilnvaras pēc Augstā pārstāvja priekšlikuma iecelt amatā misijas vadītāju un grozīt operācijas plānu (OPLAN). Padome saglabā tiesības pieņemt lēmumus par EUPM Moldova mērķiem un tās izbeigšanu. PDK lēmumus par misijas vadītāja iecelšanu amatā publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   PDK regulāri sniedz ziņojumus Padomei.

3.   PDK regulāri un pēc vajadzības no civilās operācijas komandiera un misijas vadītāja saņem ziņojumus par jautājumiem, kas ietilpst viņu kompetences jomās.

9. pants

Trešo valstu dalība

1.   Neskarot Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju un tās vienoto iestāžu sistēmu, var uzaicināt trešās valstis piedalīties EUPM Moldova, ja tās sedz ar savu norīkoto personālu saistītās izmaksas, tostarp algas, visu risku apdrošināšanu, dienasnaudu un ceļa izdevumus uz Moldovas Republiku un no tās, un vajadzības gadījumā piedalās EUPM Moldova darbības izmaksu segšanā.

2.   Tām trešām valstīm, kas sniedz ieguldījumu EUPM Moldova, ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz minētās misijas ikdienas vadību kā dalībvalstīm.

3.   Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt attiecīgus lēmumus par piedāvāto ieguldījumu pieņemšanu un izveidot Ieguldītāju komiteju.

4.   Sīki izstrādātus noteikumus par trešo valstu dalību paredz saskaņā ar LES 37. pantu noslēgtos nolīgumos un vajadzības gadījumā – papildu tehniskos noteikumos. Ja Savienība un kāda trešā valsts noslēdz vai ir noslēgušas nolīgumu, ar kuru izveido satvaru minētās trešās valsts dalībai Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās, minētā nolīguma noteikumus piemēro saistībā ar EUPM Moldova.

10. pants

Drošība

1.   Civilās operācijas komandieris vada drošības pasākumu plānošanu, ko veic misijas vadītājs, un nodrošina, lai EUPM Moldova tos pareizi un efektīvi īstenotu saskaņā ar 4. pantu.

2.   EUPM Moldova vadītājs ir atbildīgs par misijas drošību un par minētajai misijai piemērojamo minimālo drošības prasību ievērošanas nodrošināšanu saskaņā ar Savienības politiku par tā personāla drošību, ko izvieto ārpus Savienības, lai veiktu operācijas saskaņā ar LES V sadaļu un to papildinošiem instrumentiem.

3.   Misijas vadītājam palīdz misijas drošības amatpersona, kas ir pakļauta misijas vadītājam un uztur ciešas darba attiecības arī ar EĀDD.

4.   Pirms pienākumu izpildes sākšanas EUPM Moldova personāls saskaņā ar OPLAN piedalās obligātā drošības apmācībā. Tāpat personālam darbības vietā regulāri nodrošina prasmes nostiprinošas mācības, ko organizē misijas drošības amatpersona.

5.   Misijas vadītājs nodrošina ES klasificētas informācijas aizsardzību saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/488/ES (1).

11. pants

Informācijas analīzes un sakaru centrs

EUPM Moldova vajadzībām tiek aktivizēts Informācijas analīzes un sakaru centrs.

EUPM Moldova

12. pants

Juridiskā kārtība

EUPM Moldova ir tiesības veikt pakalpojumu un piegāžu iepirkumus, slēgt līgumus un administratīvas vienošanās, nodarbināt personālu, turēt bankas kontus, iegādāties un atsavināt aktīvus un izpildīt savas saistības, un būt par pusi tiesas procesos, ja tas vajadzīgs, lai īstenotu šo lēmumu.

EUPM Moldova

13. pants

Finansiālā kārtība

1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai četrus mēnešus pēc šā lēmuma stāšanās spēkā segtu ar EUPM Moldova saistītus izdevumus, ir 3 529 889,20 EUR. Par finanšu atsauces summu jebkuram turpmākam laikposmam lēmumu pieņem Padome.

2.   Visus izdevumus pārvalda saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam. Fizisku un juridisku personu dalība procedūrās, ar ko EUPM Moldova piešķir iepirkuma līgumu slēgšanas tiesības, ir bez ierobežojumiem. Turklāt EUPM Moldova iegādātajām precēm netiek piemēroti izcelsmes noteikumi. Pēc tam, kad Komisija to apstiprina, EUPM Moldova var noslēgt tehniskus nolīgumus ar dalībvalstīm, uzņēmējvalsti, iesaistītām trešām valstīm un citiem starptautiskiem aktoriem par iekārtu, pakalpojumu un telpu nodrošināšanu EUPM Moldova vajadzībām.

3.   EUPM Moldova ir atbildīga par sava budžeta izpildi. Šajā nolūkā EUPM Moldova paraksta vienošanos ar Komisiju. Finansiālā kārtība respektē 3., 4. un 5. pantā paredzēto komandķēdi un EUPM Moldova operatīvās vajadzības.

4.   EUPM Moldova ir Komisijas pārraudzībā un tai ziņo par pilnīgi visiem finanšu pasākumiem, kas veikti saistībā ar 3. punktā minēto vienošanos.

5.   Ar EUPM Moldova saistītie izdevumi ir atļauti no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

14. pants

Projektu vienība

1.   EUPM Moldova ir projektu vienība, lai identificētu un īstenotu projektus. EUPM Moldova attiecīgā gadījumā veic sekmējošas darbības un sniedz padomus par projektiem, ko dalībvalstis un trešās valstis īsteno atbilstīgi savai atbildībai jomās, kuras ir saistītas ar EUPM Moldova, un tās mērķu atbalstam.

2.   Ievērojot 3. punktu, EUPM Moldova ir pilnvarota vērsties pie dalībvalstīm vai trešām valstīm pēc finanšu ieguldījuma, lai īstenotu projektus, par kuriem ir apzināts, ka tie konsekventi papildina EUPM Moldova citas darbības, ja projekti ir:

| a) | paredzēti ar šo lēmumu saistītajā finanšu pārskatā; vai |
| --- | --- |

a)

paredzēti ar šo lēmumu saistītajā finanšu pārskatā; vai

| b) | pilnvaru termiņa laikā ir iekļauti ar grozījumu finanšu pārskatā, ko pieprasījis misijas vadītājs. |
| --- | --- |

b)

pilnvaru termiņa laikā ir iekļauti ar grozījumu finanšu pārskatā, ko pieprasījis misijas vadītājs.

EUPM Moldova ar ieguldījumu sniedzošajām valstīm noslēdz vienošanos, kurā jo īpaši nosaka konkrētās procedūras, saskaņā ar kurām izskata trešo personu sūdzības par kaitējumu, kuru radījušas EUPM Moldova darbības vai bezdarbība saistībā ar minēto valstu piešķirto līdzekļu izmantošanu. Ieguldījumu sniedzošās valstis nekādā gadījumā neprasa no Savienības vai Augstā pārstāvja atbildību par EUPM Moldova darbībām vai bezdarbību saistībā ar minēto valstu piešķirto līdzekļu izmantošanu.

3.   Finansiālo ieguldījumu, ko projektu vienībai sniedz Savienība, dalībvalstis vai trešās valstis, apstiprina PDK.

15. pants

Savienības reakcijas un koordinācijas saskaņotība

1.   Augstais pārstāvis nodrošina šā lēmuma īstenošanas saskaņotību ar Savienības ārējo darbību kopumā, tostarp ar Savienības palīdzības programmām.

2.   Neskarot komandķēdi, Savienības delegācijas Moldovas Republikā vadītājs sniedz misijas vadītājam vietējus politiskus norādījumus.

3.   Misijas vadītājs nodrošina ciešu koordināciju ar dalībvalstu un līdzīgi domājošu starptautisko partneru pārstāvjiem Moldovas Republikā.

16. pants

Informācijas izpaušana

1.   Augstais pārstāvis ir pilnvarots attiecīgos gadījumos un atbilstoši EUPM Moldova vajadzībām ar šo lēmumu saistītām trešām valstīm saskaņā ar Lēmumu 2013/488/ES nodot EUPM Moldova vajadzībām sagatavotu ES klasificēto informāciju ar klasifikācijas pakāpi līdz “CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL”.

2.   Konkrētu un steidzamu operatīvu vajadzību gadījumā Augstais pārstāvis ir pilnvarots saskaņā ar Lēmumu 2013/488/ES nodot uzņēmējvalstij EUPM Moldova vajadzībām sagatavotu ES klasificēto informāciju ar klasifikācijas pakāpi līdz “RESTREINT UE/EU RESTRICTED”. Šajā nolūkā sagatavo vienošanos starp Augsto pārstāvi un kompetentajām uzņēmējvalsts iestādēm.

3.   Augstais pārstāvis ir pilnvarots nodot ar šo lēmumu saistītām trešām valstīm ES neklasificētos dokumentus, kuri saistīti ar Padomes apspriedēm attiecībā uz EUPM Moldova un uz kuriem saskaņā ar Padomes reglamenta 6. panta 1. punktu attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumu (2).

4.   Saskaņā ar Lēmuma 2013/488/ES VI pielikuma VII iedaļu šā panta 1.–3. punktā minētās pilnvaras, kā arī pilnvaras noslēgt šā panta 2. punktā minēto vienošanos Augstais pārstāvis var deleģēt savā pakļautībā esošām personām, civilās operācijas komandierim un misijas vadītājam.

17. pants

EUPM Moldova
  sākšana

1.   EUPM Moldova sāk ar Padomes lēmumu dienā, ko iesaka misijas civilās operācijas komandieris, tiklīdz ir sasniegtas EUPM Moldova sākotnējās operatīvās spējas.

2.   EUPM Moldova pamatgrupa veic nepieciešamos sagatavošanās pasākumus, lai minētā misija varētu sasniegt savas sākotnējās operatīvās spējas.

18. pants

Stāšanās spēkā un darbības ilgums

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro 2 gadus no EUPM Moldova sākšanas dienas.

EUPM Moldova

Luksemburgā, 2023. gada 24. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).

2

---

| 25.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 110/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 110/37

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2023/856

(2023. gada 18. aprīlis)

par pieprasījumu reģistrēt Eiropas pilsoņu iniciatīvu Connecting all European capitals and people through a high-speed train network (“Visu Eiropas galvaspilsētu un cilvēku savienošana, izmantojot ātrgaitas vilcienu tīklu”) atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2019/788

(izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 2617)

(Autentisks ir tikai teksts nīderlandiešu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/788 (2019. gada 17. aprīlis) par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (1) un jo īpaši tās 6. panta 2. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijai 2023. gada 10. martā tika iesniegts pieprasījums reģistrēt Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Visu Eiropas galvaspilsētu un cilvēku savienošana, izmantojot ātrgaitas vilcienu tīklu”. |
| --- | --- |

(1)

Komisijai 2023. gada 10. martā tika iesniegts pieprasījums reģistrēt Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Visu Eiropas galvaspilsētu un cilvēku savienošana, izmantojot ātrgaitas vilcienu tīklu”.

| (2) | Iniciatīvas mērķus organizatori formulējuši šādi: “izveidot ātrgaitas dzelzceļa līniju savienojumu starp visām Eiropas galvaspilsētām. Mēs aicinām Eiropas Komisiju iesniegt juridiski saistoša akta priekšlikumu pēc iespējas ātri izveidot Eiropas ātrvilcienu tīklu. Tas nozīmē esošo ātrgaitas dzelzceļa līniju tīklu savienošanu un, ja tādu vēl nav, ātrgaitas dzelzceļa līniju izbūvi.” |
| --- | --- |

(2)

Iniciatīvas mērķus organizatori formulējuši šādi: “izveidot ātrgaitas dzelzceļa līniju savienojumu starp visām Eiropas galvaspilsētām. Mēs aicinām Eiropas Komisiju iesniegt juridiski saistoša akta priekšlikumu pēc iespējas ātri izveidot Eiropas ātrvilcienu tīklu. Tas nozīmē esošo ātrgaitas dzelzceļa līniju tīklu savienošanu un, ja tādu vēl nav, ātrgaitas dzelzceļa līniju izbūvi.”

| (3) | Iniciatīvas pielikumā sniegta sīkāka informācija par tās tematu, mērķiem un kontekstu. Tajā paskaidrots, ka, lai gan visiem eiropiešiem ir tiesības brīvi pārvietoties ES robežās, viņiem vajadzētu būt arī iespējai to darīt neatkarīgi no vecuma, finansiālajiem līdzekļiem un fiziskā stāvokļa vai garīgajām spējām. Organizatori apgalvo, ka Eiropā ātrgaitas dzelzceļa līniju tīkls, lai arī pārsniedz 11 500 km, tomēr savieno pilsētas ierobežotā skaitā dalībvalstu un daudzas dalībvalstis Eiropas ātrgaitas dzelzceļa līniju tīklā neietilpst. Organizatori uzskata, ka Eiropas ātrgaitas dzelzceļa līniju tīkls būtu jāizveido tāpēc, ka: i) ceļot ar vilcienu ir ilgtspējīgi un droši; ii) ātrvilcieni ir ērta alternatīva vidēja attāluma lidojumiem; iii) ar ātrvilcieniem var ceļot visi, un tie ir pieejami visiem; iv) ātrgaitas savienojumi veicina reģionālo attīstību un vienmērīgu ekonomikas izaugsmi ES; v) ātrgaitas dzelzceļa līnijas panāks lielāku kohēziju un ir visu iedzīvotāju interesēs. Organizatori norāda, ka, tā kā pasažieru skaits pieaug, ir svarīgi, gādājot par drošiem un ilgtspējīgiem savienojumiem starp Eiropas pilsoņiem, savienot dažādos atsevišķu dalībvalstu dzelzceļa līniju tīklus, kā arī paplašināt visu dzelzceļa līniju tīklu. |
| --- | --- |

(3)

Iniciatīvas pielikumā sniegta sīkāka informācija par tās tematu, mērķiem un kontekstu. Tajā paskaidrots, ka, lai gan visiem eiropiešiem ir tiesības brīvi pārvietoties ES robežās, viņiem vajadzētu būt arī iespējai to darīt neatkarīgi no vecuma, finansiālajiem līdzekļiem un fiziskā stāvokļa vai garīgajām spējām. Organizatori apgalvo, ka Eiropā ātrgaitas dzelzceļa līniju tīkls, lai arī pārsniedz 11 500 km, tomēr savieno pilsētas ierobežotā skaitā dalībvalstu un daudzas dalībvalstis Eiropas ātrgaitas dzelzceļa līniju tīklā neietilpst. Organizatori uzskata, ka Eiropas ātrgaitas dzelzceļa līniju tīkls būtu jāizveido tāpēc, ka: i) ceļot ar vilcienu ir ilgtspējīgi un droši; ii) ātrvilcieni ir ērta alternatīva vidēja attāluma lidojumiem; iii) ar ātrvilcieniem var ceļot visi, un tie ir pieejami visiem; iv) ātrgaitas savienojumi veicina reģionālo attīstību un vienmērīgu ekonomikas izaugsmi ES; v) ātrgaitas dzelzceļa līnijas panāks lielāku kohēziju un ir visu iedzīvotāju interesēs. Organizatori norāda, ka, tā kā pasažieru skaits pieaug, ir svarīgi, gādājot par drošiem un ilgtspējīgiem savienojumiem starp Eiropas pilsoņiem, savienot dažādos atsevišķu dalībvalstu dzelzceļa līniju tīklus, kā arī paplašināt visu dzelzceļa līniju tīklu.

| (4) | Attiecībā uz iniciatīvas mērķiem Komisija saskaņā ar Līguma 170.–172. pantu ir pilnvarota iesniegt priekšlikumu tiesību aktam, kas veicina Eiropas komunikāciju tīklu izveidi un attīstību transporta jomā un veicina valstu tīklu savstarpēju savienošanu un savstarpēju izmantojamību. Pamatojoties uz Līguma 171. panta 2. punktu, dalībvalstīm saziņā ar Komisiju savā starpā jākoordinē valsts līmeņa politika, kas var būtiski ietekmēt šo mērķu sasniegšanu. Komisija, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, var nākt klajā ar lietišķiem ierosinājumiem, lai veicinātu šādu koordināciju. Turklāt Līguma 172. panta otrajā daļā ir paredzēts, ka par pamatnostādnēm un kopēju interešu projektiem, kas attiecas uz kādas dalībvalsts teritoriju, jāsaņem attiecīgās dalībvalsts piekrišana. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz iniciatīvas mērķiem Komisija saskaņā ar Līguma 170.–172. pantu ir pilnvarota iesniegt priekšlikumu tiesību aktam, kas veicina Eiropas komunikāciju tīklu izveidi un attīstību transporta jomā un veicina valstu tīklu savstarpēju savienošanu un savstarpēju izmantojamību. Pamatojoties uz Līguma 171. panta 2. punktu, dalībvalstīm saziņā ar Komisiju savā starpā jākoordinē valsts līmeņa politika, kas var būtiski ietekmēt šo mērķu sasniegšanu. Komisija, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, var nākt klajā ar lietišķiem ierosinājumiem, lai veicinātu šādu koordināciju. Turklāt Līguma 172. panta otrajā daļā ir paredzēts, ka par pamatnostādnēm un kopēju interešu projektiem, kas attiecas uz kādas dalībvalsts teritoriju, jāsaņem attiecīgās dalībvalsts piekrišana.

| (5) | Komisija uzskata, ka neviena iniciatīvas sadaļa nav acīmredzami ārpus Komisijas pilnvarām iesniegt Savienības tiesību akta priekšlikumu Līgumu īstenošanas nolūkā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija uzskata, ka neviena iniciatīvas sadaļa nav acīmredzami ārpus Komisijas pilnvarām iesniegt Savienības tiesību akta priekšlikumu Līgumu īstenošanas nolūkā.

| (6) | Minētais secinājums neskar novērtējumu par to, vai šajā gadījumā tiktu izpildīti konkrētie materiālie nosacījumi, kas vajadzīgi, lai Komisija varētu rīkoties, ieskaitot atbilstību proporcionalitātes un subsidiaritātes principam un saderību ar pamattiesībām. |
| --- | --- |

(6)

Minētais secinājums neskar novērtējumu par to, vai šajā gadījumā tiktu izpildīti konkrētie materiālie nosacījumi, kas vajadzīgi, lai Komisija varētu rīkoties, ieskaitot atbilstību proporcionalitātes un subsidiaritātes principam un saderību ar pamattiesībām.

| (7) | Organizatoru grupa ir pienācīgi pierādījusi, ka tā atbilst Regulas (ES) 2019/788 5. panta 1. un 2. punktā izvirzītajām prasībām, un ir izraudzījusies kontaktpersonas saskaņā ar minētās regulas 5. panta 3. punkta pirmo daļu. |
| --- | --- |

(7)

Organizatoru grupa ir pienācīgi pierādījusi, ka tā atbilst Regulas (ES) 2019/788 5. panta 1. un 2. punktā izvirzītajām prasībām, un ir izraudzījusies kontaktpersonas saskaņā ar minētās regulas 5. panta 3. punkta pirmo daļu.

| (8) | Iniciatīva nav nedz acīmredzami aizskaroša, nenozīmīga vai provokatīva, nedz acīmredzamā pretrunā Savienības vērtībām, kas izklāstītas Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā, un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā paredzētajām tiesībām. |
| --- | --- |

(8)

Iniciatīva nav nedz acīmredzami aizskaroša, nenozīmīga vai provokatīva, nedz acīmredzamā pretrunā Savienības vērtībām, kas izklāstītas Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā, un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā paredzētajām tiesībām.

| (9) | Tāpēc būtu jāreģistrē iniciatīva “Visu Eiropas galvaspilsētu un cilvēku savienošana, izmantojot ātrgaitas vilcienu tīklu”. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc būtu jāreģistrē iniciatīva “Visu Eiropas galvaspilsētu un cilvēku savienošana, izmantojot ātrgaitas vilcienu tīklu”.

| (10) | Secinājums, ka reģistrācijas nosacījumi saskaņā ar Regulas (ES) 2019/788 6. panta 3. punktu ir izpildīti, nenozīmē to, ka Komisija jebkādā veidā apstiprina iniciatīvā minēto faktu pareizību; par iniciatīvas saturu atbild vienīgi iniciatīvas organizatoru grupa. Iniciatīvas saturs pauž tikai organizatoru grupas viedokli, un nekādā gadījumā nevar uzskatīt, ka tas atspoguļotu Komisijas viedokli, |
| --- | --- |

(10)

Secinājums, ka reģistrācijas nosacījumi saskaņā ar Regulas (ES) 2019/788 6. panta 3. punktu ir izpildīti, nenozīmē to, ka Komisija jebkādā veidā apstiprina iniciatīvā minēto faktu pareizību; par iniciatīvas saturu atbild vienīgi iniciatīvas organizatoru grupa. Iniciatīvas saturs pauž tikai organizatoru grupas viedokli, un nekādā gadījumā nevar uzskatīt, ka tas atspoguļotu Komisijas viedokli,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Reģistrē Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Visu Eiropas galvaspilsētu un cilvēku savienošana, izmantojot ātrgaitas vilcienu tīklu”.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts pilsoņu iniciatīvas “Visu Eiropas galvaspilsētu un cilvēku savienošana, izmantojot ātrgaitas vilcienu tīklu” organizatoru grupai, ko kontaktpersonu statusā pārstāv Afryea UITERLOO un Rogier VERGOUWEN.

Strasbūrā, 2023. gada 18. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietniece

Věra JOUROVÁ

---

(1)  
  OV L 130, 17.5.2019., 55. lpp.

1

---