# Eiropas Savienības L 125/2023

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 125 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 66. gadagājums2023. gada 11. maijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 125

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

66. gadagājums2023. gada 11. maijs

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2023/936 (2023. gada 10. maijs) par Eiropas Prasmju gadu (
  1
  ) | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2023/936 (2023. gada 10. maijs) par Eiropas Prasmju gadu (
  1
  )

1

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/937 (2023. gada 10. maijs), ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 labo attiecībā uz vielas no kviešu cietes producēts fosfatēts dicietes fosfāts iekļaušanu jauno pārtikas produktu Savienības sarakstā (
  1
  ) | 12 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/938 (2023. gada 10. maijs), ar ko attiecībā uz jaunā pārtikas produkta Yarrowia lipolytica rauga biomasas lietošanas nosacījumiem groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/939 (2023. gada 10. maijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 atsauc darbīgās vielas ipkonazola apstiprinājumu, groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 un atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 571/2014 (
  1
  ) | 19 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2023/940 (2023 gada 4. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Specializētajā komitejā tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā, kura izveidota ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, attiecībā uz minētā nolīguma 635. panta 1. punktā minētās savstarpējās palīdzības lūgumu standarta veidlapas izstrādi | 23 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/941 (2023. gada 2. maijs) par individuālo aizsardzības līdzekļu saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/425 īstenošanas vajadzībām (
  1
  ) | 37 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/937 (2023. gada 10. maijs), ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 labo attiecībā uz vielas no kviešu cietes producēts fosfatēts dicietes fosfāts iekļaušanu jauno pārtikas produktu Savienības sarakstā (
  1
  )

1

12

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/938 (2023. gada 10. maijs), ar ko attiecībā uz jaunā pārtikas produkta Yarrowia lipolytica rauga biomasas lietošanas nosacījumiem groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (
  1
  )

Yarrowia lipolytica

1

16

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/939 (2023. gada 10. maijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 atsauc darbīgās vielas ipkonazola apstiprinājumu, groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 un atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 571/2014 (
  1
  )

1

19

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2023/940 (2023 gada 4. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Specializētajā komitejā tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā, kura izveidota ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, attiecībā uz minētā nolīguma 635. panta 1. punktā minētās savstarpējās palīdzības lūgumu standarta veidlapas izstrādi

23

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/941 (2023. gada 2. maijs) par individuālo aizsardzības līdzekļu saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/425 īstenošanas vajadzībām (
  1
  )

1

37

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2022/1860 (2022. gada 10. jūnijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 piemērošanai attiecībā uz ziņošanas standartiem, formātiem, biežumu, metodēm un kārtību ( OV L 262, 7.10.2022. ) | 59 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2022/1860 (2022. gada 10. jūnijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 piemērošanai attiecībā uz ziņošanas standartiem, formātiem, biežumu, metodēm un kārtību ( OV L 262, 7.10.2022. )

( OV L 262, 7.10.2022. )

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

LĒMUMI

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2023/936

(2023. gada 10. maijs)

par Eiropas Prasmju gadu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 149. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Kvalificētam darbaspēkam ir izšķirīga nozīme, lai nodrošinātu sociāli taisnīgu un godīgu zaļo un digitālo pārkārtošanos un stiprinātu ilgtspējīgu Savienības konkurētspēju un noturību pret nelabvēlīgiem ārējiem satricinājumiem, kā Covid-19 pandēmiju vai Krievijas agresijas kara pret Ukrainu sekām. Atbilstošākas un vajadzīgākas prasmes paver jaunas iespējas un dod cilvēkiem iespēju pilnvērtīgi piedalīties darba tirgū, sabiedrībā un demokrātiskajās norisēs, izmantot zaļās un digitālās pārkārtošanās dotās iespējas un gūt no tām labumu, kā arī izmantot savas tiesības. |
| --- | --- |

(1)

Kvalificētam darbaspēkam ir izšķirīga nozīme, lai nodrošinātu sociāli taisnīgu un godīgu zaļo un digitālo pārkārtošanos un stiprinātu ilgtspējīgu Savienības konkurētspēju un noturību pret nelabvēlīgiem ārējiem satricinājumiem, kā Covid-19 pandēmiju vai Krievijas agresijas kara pret Ukrainu sekām. Atbilstošākas un vajadzīgākas prasmes paver jaunas iespējas un dod cilvēkiem iespēju pilnvērtīgi piedalīties darba tirgū, sabiedrībā un demokrātiskajās norisēs, izmantot zaļās un digitālās pārkārtošanās dotās iespējas un gūt no tām labumu, kā arī izmantot savas tiesības.

| (2) | Daudzviet Savienībā darba devēji ziņo par grūtībām atrast darba ņēmējus ar vajadzīgajām prasmēm. Eiropas Darba iestāde savā ziņojumā Report on labour shortages and surpluses un Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra savā ziņojumā Cybersecurity skills development in the EU norādīja, ka 2021. gadā 28 profesijās tika konstatēts kvalificētu darba ņēmēju trūkums, tostarp veselības aprūpes, viesmīlības, būvniecības un pakalpojumu nozarēs, un konstatēja IT un drošības speciālistu, jo īpaši kiberdrošības ekspertu, un darba ņēmēju ar zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas zināšanu trūkumu. Kā lielākais sekmīgas zaļās un digitālās pārkārtošanās šķērslis priekšplānā aizvien vairāk izvirzās darba ņēmēju ar vajadzīgajām prasmēm trūkums. Dažos gadījumos darbaspēka trūkumu var izraisīt arī nepievilcīgas darbvietas un slikti darba apstākļi. Lai nodrošinātu pienācīgi funkcionējošu darba tirgu, ir svarīgi risināt minētos jautājumus ar kvalitatīva darba piedāvājumiem un darba ņēmēju noturēšanas politiku. Paredzams, ka nākamajā desmitgadē daudzās dalībvalstīs, dzimstības uzplaukuma paaudzei aizejot pensijā, paātrināsies demogrāfiskā novecošana un līdz ar to palielināsies nepieciešamība pilnībā izmantot visu darbspējas vecumā esošo jebkādas izcelsmes pieaugušo iedzīvotāju potenciālu, pastāvīgi investējot viņu prasmēs, kā arī motivējot vairāk cilvēku, jo īpaši sievietes un jauniešus, it sevišķi tos, kuri nestrādā, nemācās un neapgūst arodu (NEET), un kas saskaras ar specifiskiem šķēršļiem, kas apgrūtina viņu dalību darba tirgū. Efektīvas un vispusīgas prasmju stratēģijas, plašāka izglītības un mācību iespēju pieejamība nelabvēlīgā situācijā esošām grupām un cīņa pret stereotipiem, jo īpaši dzimumu stereotipiem, palīdzētu palielināt nodarbinātību un mazināt prasmju iztrūkumu. Lai nodrošinātu sociāli taisnīgu un iekļaujošu pārkārtošanos, šādus pasākumus var papildināt ar risinājumiem personām, kuras nav spējīgas pārkvalificēties un pilnveidot prasmes. |
| --- | --- |

(2)

Daudzviet Savienībā darba devēji ziņo par grūtībām atrast darba ņēmējus ar vajadzīgajām prasmēm. Eiropas Darba iestāde savā ziņojumā Report on labour shortages and surpluses un Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra savā ziņojumā Cybersecurity skills development in the EU norādīja, ka 2021. gadā 28 profesijās tika konstatēts kvalificētu darba ņēmēju trūkums, tostarp veselības aprūpes, viesmīlības, būvniecības un pakalpojumu nozarēs, un konstatēja IT un drošības speciālistu, jo īpaši kiberdrošības ekspertu, un darba ņēmēju ar zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas zināšanu trūkumu. Kā lielākais sekmīgas zaļās un digitālās pārkārtošanās šķērslis priekšplānā aizvien vairāk izvirzās darba ņēmēju ar vajadzīgajām prasmēm trūkums. Dažos gadījumos darbaspēka trūkumu var izraisīt arī nepievilcīgas darbvietas un slikti darba apstākļi. Lai nodrošinātu pienācīgi funkcionējošu darba tirgu, ir svarīgi risināt minētos jautājumus ar kvalitatīva darba piedāvājumiem un darba ņēmēju noturēšanas politiku. Paredzams, ka nākamajā desmitgadē daudzās dalībvalstīs, dzimstības uzplaukuma paaudzei aizejot pensijā, paātrināsies demogrāfiskā novecošana un līdz ar to palielināsies nepieciešamība pilnībā izmantot visu darbspējas vecumā esošo jebkādas izcelsmes pieaugušo iedzīvotāju potenciālu, pastāvīgi investējot viņu prasmēs, kā arī motivējot vairāk cilvēku, jo īpaši sievietes un jauniešus, it sevišķi tos, kuri nestrādā, nemācās un neapgūst arodu (NEET), un kas saskaras ar specifiskiem šķēršļiem, kas apgrūtina viņu dalību darba tirgū. Efektīvas un vispusīgas prasmju stratēģijas, plašāka izglītības un mācību iespēju pieejamība nelabvēlīgā situācijā esošām grupām un cīņa pret stereotipiem, jo īpaši dzimumu stereotipiem, palīdzētu palielināt nodarbinātību un mazināt prasmju iztrūkumu. Lai nodrošinātu sociāli taisnīgu un iekļaujošu pārkārtošanos, šādus pasākumus var papildināt ar risinājumiem personām, kuras nav spējīgas pārkvalificēties un pilnveidot prasmes.

| (3) | Kvalificēta personāla un pieredzējušu vadītāju, kuriem ir būtiska nozīme Savienības ilgtspējīgā izaugsmē, pieejamība joprojām ir visnopietnākā problēma arī ceturtajai daļai no 25 miljoniem Savienības mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), kuri ir Savienības ekonomikas un labklājības mugurkauls, veido 99 % no visiem uzņēmumiem un nodarbina 83 miljonus cilvēku. Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumā “MVU stratēģija ilgtspējīgai un digitālai Eiropai” ir atzīta MVU būtiskā nozīme Savienības konkurētspējai un labklājībai. |
| --- | --- |

(3)

Kvalificēta personāla un pieredzējušu vadītāju, kuriem ir būtiska nozīme Savienības ilgtspējīgā izaugsmē, pieejamība joprojām ir visnopietnākā problēma arī ceturtajai daļai no 25 miljoniem Savienības mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), kuri ir Savienības ekonomikas un labklājības mugurkauls, veido 99 % no visiem uzņēmumiem un nodarbina 83 miljonus cilvēku. Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumā “MVU stratēģija ilgtspējīgai un digitālai Eiropai” ir atzīta MVU būtiskā nozīme Savienības konkurētspējai un labklājībai.

| (4) | Pienācīgi kvalificēta darbaspēka trūkums un darbspējas vecuma pieaugušo zemais līdzdalības līmenis mācību pasākumos samazina iespējas darba tirgū un rada sociālu un ekonomisku nevienlīdzību, kas ir būtiska problēma Savienībai. Pienācīgi kvalificēta darbaspēka trūkums un zemais līdzdalības līmenis mācību pasākumos norāda arī uz lielu neizmantotu potenciālu pārkvalificēties un pilnveidot prasmes, lai palīdzētu mazināt augošo darbaspēka trūkumu tādās nozarēs kā ražošana un pakalpojumi un jo īpaši saimnieciskajās darbībās, kas saistīta ar viesmīlību un datoru un elektronisko iekārtu ražošanu, un aprūpes nozarē. Tomēr dalība pieaugušo izglītībā Savienībā pēdējos 10 gadus ir stagnējusi, un 21 dalībvalsts nav sasniegusi 2020. gadam noteikto Savienības līmeņa mērķrādītāju. Daudziem darbaspējas vecuma pieaugušajiem, piemēram, personām, kuras ir nodarbinātas nestandarta darba veidos, MVU darbiniekiem, bezdarbniekiem, neaktīvajām un mazkvalificētām personām, prasmju pilnveides iespējas ļoti bieži nav pieejamas. Pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides iespēju palielināšana minētajām grupām un visiem darbspējas vecuma pieaugušajiem palīdzētu sasniegt arī Savienības nodarbinātības mērķrādītāju 78 % pieaugušajiem vecumā no 20 līdz 64 gadiem, kuriem nodarbinātības līmenis 2021. gadā bija 73,1 %. Ir vajadzīgi turpmāki centieni efektīvi atbalstīt pieaugušos ar zemu prasmju līmeni un bezdarbniekus saskaņā ar Padomes 2016. gada 19. decembra ieteikumu “Prasmju pilnveides ceļi – jaunas iespējas pieaugušajiem” (3) un 2016. gada 15. februāra ieteikumu par ilgstošo bezdarbnieku integrāciju darba tirgū (4). |
| --- | --- |

(4)

Pienācīgi kvalificēta darbaspēka trūkums un darbspējas vecuma pieaugušo zemais līdzdalības līmenis mācību pasākumos samazina iespējas darba tirgū un rada sociālu un ekonomisku nevienlīdzību, kas ir būtiska problēma Savienībai. Pienācīgi kvalificēta darbaspēka trūkums un zemais līdzdalības līmenis mācību pasākumos norāda arī uz lielu neizmantotu potenciālu pārkvalificēties un pilnveidot prasmes, lai palīdzētu mazināt augošo darbaspēka trūkumu tādās nozarēs kā ražošana un pakalpojumi un jo īpaši saimnieciskajās darbībās, kas saistīta ar viesmīlību un datoru un elektronisko iekārtu ražošanu, un aprūpes nozarē. Tomēr dalība pieaugušo izglītībā Savienībā pēdējos 10 gadus ir stagnējusi, un 21 dalībvalsts nav sasniegusi 2020. gadam noteikto Savienības līmeņa mērķrādītāju. Daudziem darbaspējas vecuma pieaugušajiem, piemēram, personām, kuras ir nodarbinātas nestandarta darba veidos, MVU darbiniekiem, bezdarbniekiem, neaktīvajām un mazkvalificētām personām, prasmju pilnveides iespējas ļoti bieži nav pieejamas. Pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides iespēju palielināšana minētajām grupām un visiem darbspējas vecuma pieaugušajiem palīdzētu sasniegt arī Savienības nodarbinātības mērķrādītāju 78 % pieaugušajiem vecumā no 20 līdz 64 gadiem, kuriem nodarbinātības līmenis 2021. gadā bija 73,1 %. Ir vajadzīgi turpmāki centieni efektīvi atbalstīt pieaugušos ar zemu prasmju līmeni un bezdarbniekus saskaņā ar Padomes 2016. gada 19. decembra ieteikumu “Prasmju pilnveides ceļi – jaunas iespējas pieaugušajiem” (3) un 2016. gada 15. februāra ieteikumu par ilgstošo bezdarbnieku integrāciju darba tirgū (4).

| (5) | Eiropas sociālo tiesību pīlāra (“Pīlārs”) 1. princips nosaka, ka ikvienam ir tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu vispārējo un profesionālo izglītību un mūžizglītību, lai varētu saglabāt un iegūt prasmes, kas ļauj pilnā mērā piedalīties sabiedrības dzīvē un veiksmīgi mainīt savu situāciju darba tirgū. Pīlāra 4. princips attiecas uz aktīvu atbalstu nodarbinātībai, un tā mērķis ir atbalstīt ikvienas personas tiesības uz laikus sniegtu un individuāli pielāgotu palīdzību, tostarp tiesības saņemt atbalstu apmācībai un pārkvalifikācijai, lai uzlabotu personas nodarbinātības vai pašnodarbinātības izredzes. Pīlāra 5. princips, kas attiecas uz drošiem un pielāgojamiem darba apstākļiem, nosaka, ka neatkarīgi no nodarbinātības attiecību veida un ilguma darba ņēmējiem ir tiesības uz taisnīgu un vienādu attieksmi attiecībā uz darba apstākļiem, sociālās aizsardzības pieejamību un apmācību. Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 14. panta 1. punktā ir noteikts, ka ikvienam ir tiesības uz izglītību, kā arī uz pieeju arodmācībām un tālākizglītībai. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas sociālo tiesību pīlāra (“Pīlārs”) 1. princips nosaka, ka ikvienam ir tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu vispārējo un profesionālo izglītību un mūžizglītību, lai varētu saglabāt un iegūt prasmes, kas ļauj pilnā mērā piedalīties sabiedrības dzīvē un veiksmīgi mainīt savu situāciju darba tirgū. Pīlāra 4. princips attiecas uz aktīvu atbalstu nodarbinātībai, un tā mērķis ir atbalstīt ikvienas personas tiesības uz laikus sniegtu un individuāli pielāgotu palīdzību, tostarp tiesības saņemt atbalstu apmācībai un pārkvalifikācijai, lai uzlabotu personas nodarbinātības vai pašnodarbinātības izredzes. Pīlāra 5. princips, kas attiecas uz drošiem un pielāgojamiem darba apstākļiem, nosaka, ka neatkarīgi no nodarbinātības attiecību veida un ilguma darba ņēmējiem ir tiesības uz taisnīgu un vienādu attieksmi attiecībā uz darba apstākļiem, sociālās aizsardzības pieejamību un apmācību. Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 14. panta 1. punktā ir noteikts, ka ikvienam ir tiesības uz izglītību, kā arī uz pieeju arodmācībām un tālākizglītībai.

| (6) | Pīlāra 3. princips uzsver, ka ikvienam neatkarīgi no dzimuma, rases vai tautības, reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas ir tiesības uz vienādu attieksmi un iespējām, tostarp nodarbinātībā, izglītībā un apmācībā. Eiropas Prasmju gads būtu jāīsteno tā, lai tas būtu iekļaujošs un aktīvi veicinātu līdztiesību visiem. Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā, ko Komisija pieņēma 2021. gada 4. martā savā paziņojumā, ir norādīts, ka, palielinot patreiz nepietiekami pārstāvēto grupu līdzdalību, ir iespējams panākt iekļaujošāku nodarbinātības pieaugumu. |
| --- | --- |

(6)

Pīlāra 3. princips uzsver, ka ikvienam neatkarīgi no dzimuma, rases vai tautības, reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas ir tiesības uz vienādu attieksmi un iespējām, tostarp nodarbinātībā, izglītībā un apmācībā. Eiropas Prasmju gads būtu jāīsteno tā, lai tas būtu iekļaujošs un aktīvi veicinātu līdztiesību visiem. Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā, ko Komisija pieņēma 2021. gada 4. martā savā paziņojumā, ir norādīts, ka, palielinot patreiz nepietiekami pārstāvēto grupu līdzdalību, ir iespējams panākt iekļaujošāku nodarbinātības pieaugumu.

| (7) | Komisijas 2020. gada 1. jūlija paziņojums “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai” (“Eiropas Prasmju programma”) aicina īstenot prasmju revolūciju, lai nodrošinātu ekonomikas atveseļošanu, stiprinātu Eiropas globālo konkurētspēju un sociālo taisnīgumu un pārvērstu zaļo un digitālo pārkārtošanos par iespējām visiem. Eiropas Prasmju programmas mērķis ir veicināt kolektīvu rīcību prasmju jomā, nodrošināt, ka mācību saturs ir saskaņots ar mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un labāk saskaņot apmācības iespējas ar cilvēku vēlmēm, lai veicinātu šādu mācību iespēju izmantošanu darbspējas vecuma iedzīvotāju vidū. Eiropas Parlaments savā 2021. gada 11. februāra rezolūcijā (5) atzinīgi novērtēja Eiropas Prasmju programmas mērķus un darbības. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas 2020. gada 1. jūlija paziņojums “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai” (“Eiropas Prasmju programma”) aicina īstenot prasmju revolūciju, lai nodrošinātu ekonomikas atveseļošanu, stiprinātu Eiropas globālo konkurētspēju un sociālo taisnīgumu un pārvērstu zaļo un digitālo pārkārtošanos par iespējām visiem. Eiropas Prasmju programmas mērķis ir veicināt kolektīvu rīcību prasmju jomā, nodrošināt, ka mācību saturs ir saskaņots ar mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un labāk saskaņot apmācības iespējas ar cilvēku vēlmēm, lai veicinātu šādu mācību iespēju izmantošanu darbspējas vecuma iedzīvotāju vidū. Eiropas Parlaments savā 2021. gada 11. februāra rezolūcijā (5) atzinīgi novērtēja Eiropas Prasmju programmas mērķus un darbības.

| (8) | 2021. gada 25. jūnijā Eiropadome savos secinājumos atzinīgi novērtēja Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā izvirzītos Savienības pamatmērķus, kas atbilst Portu 2021. gada 8. maija deklarācijai, tādējādi atzinīgi novērtējot vērienīgo mērķi līdz 2030. gadam nodrošināt, ka nodarbinātības līmenis ir vismaz 78 % un vismaz 60 % pieaugušo katru gadu piedalās apmācībā. |
| --- | --- |

(8)

2021. gada 25. jūnijā Eiropadome savos secinājumos atzinīgi novērtēja Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā izvirzītos Savienības pamatmērķus, kas atbilst Portu 2021. gada 8. maija deklarācijai, tādējādi atzinīgi novērtējot vērienīgo mērķi līdz 2030. gadam nodrošināt, ka nodarbinātības līmenis ir vismaz 78 % un vismaz 60 % pieaugušo katru gadu piedalās apmācībā.

| (9) | 2022. gada 14. septembrī Komisijas priekšsēdētāja savā uzrunā par stāvokli Eiropas Savienībā paziņoja, ka Komisija ierosinās 2023. gadu pasludināt par Eiropas Prasmju gadu. Viņa norādīja uz darbaspēka trūkuma problēmu noteiktās nozarēs un uzsvēra, cik svarīgi ir ieguldījumi profesionālajā izglītībā un prasmju pilnveidē. Viņa arī uzsvēra, ka vienam no risinājumiem jābūt pareizo prasmju piesaistīšanai Savienībā, to atbalstot arī ar trešo valstu valstspiederīgo kvalifikāciju atzīšanas paātrināšanu un atvieglošanu. Ar Eiropas Prasmju gadu Komisija cenšas paātrināt un veicināt to daudzo darbību īstenošanu, ko tā jau ir sākusi, lai Savienībā stiprinātu pārkvalifikāciju un prasmju pilnveidi nolūkā novērst darbaspēka trūkumu darba tirgū. Eiropas Prasmju gada mērķis ir, izmantojot pārkvalifikāciju un prasmju pilnveidi, atbalstīt Savienības sociālās tirgus ekonomikas ilgtspējīgu izaugsmi, lai palielinātu tās konkurētspēju un veicinātu kvalitatīvu darbvietu radīšanu. |
| --- | --- |

(9)

2022. gada 14. septembrī Komisijas priekšsēdētāja savā uzrunā par stāvokli Eiropas Savienībā paziņoja, ka Komisija ierosinās 2023. gadu pasludināt par Eiropas Prasmju gadu. Viņa norādīja uz darbaspēka trūkuma problēmu noteiktās nozarēs un uzsvēra, cik svarīgi ir ieguldījumi profesionālajā izglītībā un prasmju pilnveidē. Viņa arī uzsvēra, ka vienam no risinājumiem jābūt pareizo prasmju piesaistīšanai Savienībā, to atbalstot arī ar trešo valstu valstspiederīgo kvalifikāciju atzīšanas paātrināšanu un atvieglošanu. Ar Eiropas Prasmju gadu Komisija cenšas paātrināt un veicināt to daudzo darbību īstenošanu, ko tā jau ir sākusi, lai Savienībā stiprinātu pārkvalifikāciju un prasmju pilnveidi nolūkā novērst darbaspēka trūkumu darba tirgū. Eiropas Prasmju gada mērķis ir, izmantojot pārkvalifikāciju un prasmju pilnveidi, atbalstīt Savienības sociālās tirgus ekonomikas ilgtspējīgu izaugsmi, lai palielinātu tās konkurētspēju un veicinātu kvalitatīvu darbvietu radīšanu.

| (10) | 2021. gada 15. septembrī Komisijas priekšsēdētāja savā uzrunā par stāvokli Eiropas Savienībā paziņoja par strukturēta dialoga sākšanu augstākajā līmenī, lai stiprinātu ar digitālajām prasmēm un izglītību saistītās apņemšanās. Dalībvalstis minētajam procesam iecēla valsts koordinatorus. Eiropas Prasmju gads balstīsies uz minēto strukturētā dialoga procesu, paplašinot tā tvērumu atbilstoši šā lēmuma mērķiem. |
| --- | --- |

(10)

2021. gada 15. septembrī Komisijas priekšsēdētāja savā uzrunā par stāvokli Eiropas Savienībā paziņoja par strukturēta dialoga sākšanu augstākajā līmenī, lai stiprinātu ar digitālajām prasmēm un izglītību saistītās apņemšanās. Dalībvalstis minētajam procesam iecēla valsts koordinatorus. Eiropas Prasmju gads balstīsies uz minēto strukturētā dialoga procesu, paplašinot tā tvērumu atbilstoši šā lēmuma mērķiem.

| (11) | Eiropas Prasmju gads seko Eiropas Jaunatnes gadam 2022, kura mērķis bija spēcināt, godināt, atbalstīt un iesaistīt jauniešus, arī tos, kuriem ir mazāk iespēju, lai, domājot par pasauli pēc Covid-19 pandēmijas, jauniešus pozitīvi ietekmētu ilgtermiņā. Arī Eiropas Jaunatnes gadā 2022 tika uzsvērts, ka prasmes ir ļoti svarīgas, lai jaunieši varētu atrast kvalitatīvu darbu un lai viņiem būtu plašākas nodarbinātības iespējas. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Prasmju gads seko Eiropas Jaunatnes gadam 2022, kura mērķis bija spēcināt, godināt, atbalstīt un iesaistīt jauniešus, arī tos, kuriem ir mazāk iespēju, lai, domājot par pasauli pēc Covid-19 pandēmijas, jauniešus pozitīvi ietekmētu ilgtermiņā. Arī Eiropas Jaunatnes gadā 2022 tika uzsvērts, ka prasmes ir ļoti svarīgas, lai jaunieši varētu atrast kvalitatīvu darbu un lai viņiem būtu plašākas nodarbinātības iespējas.

| (12) | Sekmējot pārkvalificēšanās un prasmju pilnveides garu visā Savienībā, Eiropas Prasmju gadam var būt plašāka pozitīva ietekme uz sabiedrību un demokrātiju, jo labāk kvalificēts darbaspēks nozīmē arī aktīvākus un iesaistītākus pilsoņus. Pārkvalificējoties un pilnveidojot prasmes, darba ņēmēji iegūst prasmes, kas vajadzīgas, lai tiktu pie kvalitatīvākām darba iespējām, palielinātu labbūtību darbā un gūtu panākumus personīgajā un profesionālajā attīstībā, un vienlaikus palielinot ekonomikas konkurētspēju un veicinot kvalitatīvu darbvietu radīšanu. |
| --- | --- |

(12)

Sekmējot pārkvalificēšanās un prasmju pilnveides garu visā Savienībā, Eiropas Prasmju gadam var būt plašāka pozitīva ietekme uz sabiedrību un demokrātiju, jo labāk kvalificēts darbaspēks nozīmē arī aktīvākus un iesaistītākus pilsoņus. Pārkvalificējoties un pilnveidojot prasmes, darba ņēmēji iegūst prasmes, kas vajadzīgas, lai tiktu pie kvalitatīvākām darba iespējām, palielinātu labbūtību darbā un gūtu panākumus personīgajā un profesionālajā attīstībā, un vienlaikus palielinot ekonomikas konkurētspēju un veicinot kvalitatīvu darbvietu radīšanu.

| (13) | Tā kā darba devēji, darba ņēmēji, darba devēju un darba ņēmēju pārstāvji, valstu, Eiropas un starptautiskie sociālie partneri, tirdzniecības palātas un citas ieinteresētās personas vislabāk zina, kādas prasmes ir vajadzīgas to industriālajās ekosistēmās, vienam no risinājumiem ir jābūt to kolektīvās rīcības stiprināšanai prasmju pilnveides jomā. Tādējādi sociālajam dialogam ir svarīga nozīme, prognozējot prasmju vajadzības darba tirgū. Prasmju pilnveides pakts, ko Komisija sāka 2020. gadā kā pirmo Eiropas Prasmju programmas darbību, vienkopus pulcē darba devējus, sociālos partnerus, izglītības un mācību sniedzējus, valsts nodarbinātības dienestus un citas svarīgas –gan privātas, gan publiskas – ieinteresētās personas prasmju jomā. Līdz šim Prasmju pilnveides paktam ir pieteikušās vairāk nekā 700 organizācijas un tā kompetences ietvaros ir izveidotas 12 liela mēroga partnerības stratēģiskās nozarēs, apņemoties piedāvāt līdz sešiem miljoniem apmācības iespēju. Lai gūtu taustāmus rezultātus, Prasmju pilnveides pakta dalībnieki gūst labumu no viņiem paredzētiem pakalpojumiem. Svarīga ir arī reģionālā un vietējā dimensija, jo īpaši pierobežas reģionos, kur, lai atrastu darba ņēmējus ar atbilstošām prasmēm, ir vajadzīgi mērķtiecīgi pasākumi efektīvu pārrobežu darba tirgu atbalstam. Tāpat arī nelabvēlīgā situācijā esoši un attāli apvidi, tostarp tālākie reģioni, saskaras ar īpašām problēmām, jo piekļuve darba tirgum un pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides iespējas ir ierobežotas. |
| --- | --- |

(13)

Tā kā darba devēji, darba ņēmēji, darba devēju un darba ņēmēju pārstāvji, valstu, Eiropas un starptautiskie sociālie partneri, tirdzniecības palātas un citas ieinteresētās personas vislabāk zina, kādas prasmes ir vajadzīgas to industriālajās ekosistēmās, vienam no risinājumiem ir jābūt to kolektīvās rīcības stiprināšanai prasmju pilnveides jomā. Tādējādi sociālajam dialogam ir svarīga nozīme, prognozējot prasmju vajadzības darba tirgū. Prasmju pilnveides pakts, ko Komisija sāka 2020. gadā kā pirmo Eiropas Prasmju programmas darbību, vienkopus pulcē darba devējus, sociālos partnerus, izglītības un mācību sniedzējus, valsts nodarbinātības dienestus un citas svarīgas –gan privātas, gan publiskas – ieinteresētās personas prasmju jomā. Līdz šim Prasmju pilnveides paktam ir pieteikušās vairāk nekā 700 organizācijas un tā kompetences ietvaros ir izveidotas 12 liela mēroga partnerības stratēģiskās nozarēs, apņemoties piedāvāt līdz sešiem miljoniem apmācības iespēju. Lai gūtu taustāmus rezultātus, Prasmju pilnveides pakta dalībnieki gūst labumu no viņiem paredzētiem pakalpojumiem. Svarīga ir arī reģionālā un vietējā dimensija, jo īpaši pierobežas reģionos, kur, lai atrastu darba ņēmējus ar atbilstošām prasmēm, ir vajadzīgi mērķtiecīgi pasākumi efektīvu pārrobežu darba tirgu atbalstam. Tāpat arī nelabvēlīgā situācijā esoši un attāli apvidi, tostarp tālākie reģioni, saskaras ar īpašām problēmām, jo piekļuve darba tirgum un pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides iespējas ir ierobežotas.

| (14) | Padomes 2021. gada 26. februāra Rezolūcijā par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) (6) viena no satvarā izklāstītajām stratēģiskajām prioritātēm ir “Mūžizglītību un mobilitāti padarīt par realitāti ikvienam”, kā arī ir noteiktas konkrētas darbības, kas vērstas uz prasmju apguvi un atjaunināšanu, proti pārkvalifikāciju un prasmju pilnveidi, visa darba mūža gaitā. |
| --- | --- |

(14)

Padomes 2021. gada 26. februāra Rezolūcijā par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) (6) viena no satvarā izklāstītajām stratēģiskajām prioritātēm ir “Mūžizglītību un mobilitāti padarīt par realitāti ikvienam”, kā arī ir noteiktas konkrētas darbības, kas vērstas uz prasmju apguvi un atjaunināšanu, proti pārkvalifikāciju un prasmju pilnveidi, visa darba mūža gaitā.

| (15) | Padomes 2022. gada 16. jūnija ieteikumi par individuālajiem mācību kontiem (7) un Eiropas pieeju mikrodiplomiem mūžizglītībai un nodarbināmībai (8) palīdz cilvēkiem elastīgāk un mērķtiecīgāk uzsākt un turpināt mācību gaitas. Padomes 2021. gada 29. novembra Rezolūcija par jaunu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem 2021.–2030. gadam (9) veicina formālās, neformālās un ikdienējās izglītošanās iespējas, kas var nodrošināt visas vajadzīgās zināšanas, prasmes un kompetences iekļaujošas, ilgtspējīgas, sociāli taisnīgas un noturīgākas Savienības veidošanai. Tajā uzsvērts, ka pieaugušo izglītība ir svarīga mūžizglītības daļa. Mācīšanās, kvalitatīvas konsultācijas par karjeras izaugsmi un prasmju pašnovērtēšanas iespējas ir daži no pasākumiem, kas nepieciešami, lai atbalstītu cilvēkus viņu mācību gaitās. |
| --- | --- |

(15)

Padomes 2022. gada 16. jūnija ieteikumi par individuālajiem mācību kontiem (7) un Eiropas pieeju mikrodiplomiem mūžizglītībai un nodarbināmībai (8) palīdz cilvēkiem elastīgāk un mērķtiecīgāk uzsākt un turpināt mācību gaitas. Padomes 2021. gada 29. novembra Rezolūcija par jaunu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem 2021.–2030. gadam (9) veicina formālās, neformālās un ikdienējās izglītošanās iespējas, kas var nodrošināt visas vajadzīgās zināšanas, prasmes un kompetences iekļaujošas, ilgtspējīgas, sociāli taisnīgas un noturīgākas Savienības veidošanai. Tajā uzsvērts, ka pieaugušo izglītība ir svarīga mūžizglītības daļa. Mācīšanās, kvalitatīvas konsultācijas par karjeras izaugsmi un prasmju pašnovērtēšanas iespējas ir daži no pasākumiem, kas nepieciešami, lai atbalstītu cilvēkus viņu mācību gaitās.

| (16) | Pastiprinātā aktīvā darba tirgus politika, kam pausts atbalsts Komisijas 2021. gada 4. marta ieteikumā par iedarbīgu un aktīvu atbalstu nodarbinātībai pēc Covid-19 krīzes (EASE) (10), ir vērsta uz to, lai atbalstītu pāreju uz jaunu darbu laikā, kad notiek atgūšanās no Covid-19 krīzes, un prasmju atbilstības uzlabošanu darba tirgū, saņemot atbalstu no nodarbinātības dienestiem, kuriem ir pietiekamas administratīvās spējas. |
| --- | --- |

(16)

Pastiprinātā aktīvā darba tirgus politika, kam pausts atbalsts Komisijas 2021. gada 4. marta ieteikumā par iedarbīgu un aktīvu atbalstu nodarbinātībai pēc Covid-19 krīzes (EASE) (10), ir vērsta uz to, lai atbalstītu pāreju uz jaunu darbu laikā, kad notiek atgūšanās no Covid-19 krīzes, un prasmju atbilstības uzlabošanu darba tirgū, saņemot atbalstu no nodarbinātības dienestiem, kuriem ir pietiekamas administratīvās spējas.

| (17) | Padomes 2020. gada 24. novembra ieteikums par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (11) atbalsta PIA sistēmu modernizāciju, lai jauniešiem un pieaugušajiem nodrošinātu zināšanas, prasmes un kompetences, kas viņiem vajadzīgas, lai gūtu panākumus mainīgajā darba tirgū un sabiedrībā, un lai atgūtos un spētu īstenot taisnīgu pārkārtošanos uz zaļo un digitālo ekonomiku demogrāfisko pārmaiņu laikā un visos ekonomikas ciklos. Tas veicina PIA kā potenciālu inovācijas un izaugsmes virzītājspēku, kas ātri pielāgojas pārmaiņām darba tirgū, nodrošinot prasmes profesijām, kurās ir liels pieprasījums, un sekmējot iekļautību un vienlīdzīgas iespējas. Ir būtiski palielināt PIA pievilcību, izmantojot komunikācijas un informēšanas kampaņas, profesionālās izcilības centrus, īpašas PIA ekosistēmas un prasmju konkursus, piemēram, Euroskills. |
| --- | --- |

(17)

Padomes 2020. gada 24. novembra ieteikums par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (11) atbalsta PIA sistēmu modernizāciju, lai jauniešiem un pieaugušajiem nodrošinātu zināšanas, prasmes un kompetences, kas viņiem vajadzīgas, lai gūtu panākumus mainīgajā darba tirgū un sabiedrībā, un lai atgūtos un spētu īstenot taisnīgu pārkārtošanos uz zaļo un digitālo ekonomiku demogrāfisko pārmaiņu laikā un visos ekonomikas ciklos. Tas veicina PIA kā potenciālu inovācijas un izaugsmes virzītājspēku, kas ātri pielāgojas pārmaiņām darba tirgū, nodrošinot prasmes profesijām, kurās ir liels pieprasījums, un sekmējot iekļautību un vienlīdzīgas iespējas. Ir būtiski palielināt PIA pievilcību, izmantojot komunikācijas un informēšanas kampaņas, profesionālās izcilības centrus, īpašas PIA ekosistēmas un prasmju konkursus, piemēram, Euroskills.

| (18) | Ar zaļo pārkārtošanos saistītās prasmes un darbaspēka pārkvalifikācija un prasmju pilnveidošana būs vajadzīga saistībā ar pāreju uz modernu, resursefektīvu, aprites, iekļaujošu, noturīgu un konkurētspējīgu ekonomiku, kā izklāstīts Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss”, kas nosaka virzību uz Savienības klimatneitralitāti līdz 2050. gadam. Komisija 2021. gada 14. jūlija paziņojumā “Gatavi mērķrādītājam 55 %”: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti” atzīst, ka zaļo pārkārtošanos būs iespējams ar panākumiem īstenot tikai tad, ja Savienībai būs kvalificēts darbaspēks, kas tai nepieciešams, lai saglabātu konkurētspēju, un norāda uz Eiropas prasmju programmas pamatdarbībām, lai nodrošinātu cilvēkiem zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai vajadzīgās prasmes. |
| --- | --- |

(18)

Ar zaļo pārkārtošanos saistītās prasmes un darbaspēka pārkvalifikācija un prasmju pilnveidošana būs vajadzīga saistībā ar pāreju uz modernu, resursefektīvu, aprites, iekļaujošu, noturīgu un konkurētspējīgu ekonomiku, kā izklāstīts Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss”, kas nosaka virzību uz Savienības klimatneitralitāti līdz 2050. gadam. Komisija 2021. gada 14. jūlija paziņojumā “Gatavi mērķrādītājam 55 %”: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti” atzīst, ka zaļo pārkārtošanos būs iespējams ar panākumiem īstenot tikai tad, ja Savienībai būs kvalificēts darbaspēks, kas tai nepieciešams, lai saglabātu konkurētspēju, un norāda uz Eiropas prasmju programmas pamatdarbībām, lai nodrošinātu cilvēkiem zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai vajadzīgās prasmes.

| (19) | Savienības rūpniecībā notiekošā zaļās un digitālās pārkārtošanās un ar to saistītās darba tirgus vajadzības prasa ieguldījumus spēcīgu PIA sistēmu izstrādē visā Savienībā, veicinot problēmu risināšanas prasmes un kompetences darbam ar tādām jaunām tehnoloģijām kā viedā ražošana un mašīnas, modernā robotika, mākoņdatošana, mākslīgais intelekts, datu apstrāde un lietu internets. |
| --- | --- |

(19)

Savienības rūpniecībā notiekošā zaļās un digitālās pārkārtošanās un ar to saistītās darba tirgus vajadzības prasa ieguldījumus spēcīgu PIA sistēmu izstrādē visā Savienībā, veicinot problēmu risināšanas prasmes un kompetences darbam ar tādām jaunām tehnoloģijām kā viedā ražošana un mašīnas, modernā robotika, mākoņdatošana, mākslīgais intelekts, datu apstrāde un lietu internets.

| (20) | Digitālo rīku un tehnoloģiju izmantošana izvēršas visās dzīves jomās un var radīt digitālo plaisu. Digitālās prasmes ir ļoti svarīgas ne vien dalībai darba tirgū, bet arī dzīves kvalitātes nodrošināšanai un aktīvām vecumdienām. Savienībā vairāk nekā 90 % profesiju ir nepieciešamas digitālās pamatzināšanas, tomēr aptuveni 42 % Savienības iedzīvotāju, tostarp 37 % darba ņēmēju, trūkst digitālo pamatprasmju. Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā (ES) 2022/2481 par Digitālās desmitgades politikas programmu 2030. gadam (12) ir noteikts mērķis līdz 2030. gadam nodrošināt, ka vismaz 80 % Savienības iedzīvotāju ir vismaz digitālās pamatprasmes, un 2030. gadam ir noteikts mērķrādītājs 20 miljoni nodarbinātu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) speciālistu, kuru vidū būtu aptuveni vienāds skaits sieviešu un vīriešu. Komisijas 2018. gada 17. janvāra paziņojumā par Digitālās izglītības rīcības plānu ir uzsvērts arī tas, ka specializēto izglītības un apmācības programmu darbspēja nav pietiekama, lai apmācītu papildu IKT ekspertus. Turklāt Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumā par Digitālās izglītības rīcības plānu 2021.–2027. gadam Komisija uzsver, ka būtu jāizmanto tehnoloģiskie līdzekļi, lai atvieglotu mācību iespēju pieejamību un stiprinātu to elastību, tostarp pārkvalifikāciju un prasmju pilnveidi. |
| --- | --- |

(20)

Digitālo rīku un tehnoloģiju izmantošana izvēršas visās dzīves jomās un var radīt digitālo plaisu. Digitālās prasmes ir ļoti svarīgas ne vien dalībai darba tirgū, bet arī dzīves kvalitātes nodrošināšanai un aktīvām vecumdienām. Savienībā vairāk nekā 90 % profesiju ir nepieciešamas digitālās pamatzināšanas, tomēr aptuveni 42 % Savienības iedzīvotāju, tostarp 37 % darba ņēmēju, trūkst digitālo pamatprasmju. Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā (ES) 2022/2481 par Digitālās desmitgades politikas programmu 2030. gadam (12) ir noteikts mērķis līdz 2030. gadam nodrošināt, ka vismaz 80 % Savienības iedzīvotāju ir vismaz digitālās pamatprasmes, un 2030. gadam ir noteikts mērķrādītājs 20 miljoni nodarbinātu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) speciālistu, kuru vidū būtu aptuveni vienāds skaits sieviešu un vīriešu. Komisijas 2018. gada 17. janvāra paziņojumā par Digitālās izglītības rīcības plānu ir uzsvērts arī tas, ka specializēto izglītības un apmācības programmu darbspēja nav pietiekama, lai apmācītu papildu IKT ekspertus. Turklāt Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumā par Digitālās izglītības rīcības plānu 2021.–2027. gadam Komisija uzsver, ka būtu jāizmanto tehnoloģiskie līdzekļi, lai atvieglotu mācību iespēju pieejamību un stiprinātu to elastību, tostarp pārkvalifikāciju un prasmju pilnveidi.

| (21) | Komisijas 2021. gada 5. maija paziņojumā “2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana: veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai” ir pausts aicinājums izlēmīgi rīkoties, lai padarītu mūžizglītību par visiem pieejamu realitāti un nodrošinātu, ka izglītība un apmācība iet kopsolī un palīdz īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos. Tajā uzsvērts, ka kvalificētam darbaspēkam ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu, ka minētā pārkārtošanās ir sekmīga, atbalstot Savienības rūpniecības konkurētspēju un kvalitatīvu darbvietu radīšanu. Tajā arī atzīts, cik svarīgas ir spēcīgas partnerības starp Savienību, dalībvalstīm, sociālajiem partneriem un citām attiecīgām ieinteresētajām personām, kā arī sadarbība industriālajās ekosistēmās un starp tām. Komisijas 2021. gada 9. decembra paziņojumā “Ekonomikas, kas darbojas cilvēku labā, veidošana. Rīcības plāns sociālajai ekonomikai” ir uzsvērts, ka sociālajai ekonomikai var būt izšķirīga nozīme, jo tā ir svarīgs sociāli taisnīgas un iekļaujošas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicinātājs un viens no galvenajiem sociālās inovācijas virzītājspēkiem, tostarp pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides jomā. |
| --- | --- |

(21)

Komisijas 2021. gada 5. maija paziņojumā “2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana: veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai” ir pausts aicinājums izlēmīgi rīkoties, lai padarītu mūžizglītību par visiem pieejamu realitāti un nodrošinātu, ka izglītība un apmācība iet kopsolī un palīdz īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos. Tajā uzsvērts, ka kvalificētam darbaspēkam ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu, ka minētā pārkārtošanās ir sekmīga, atbalstot Savienības rūpniecības konkurētspēju un kvalitatīvu darbvietu radīšanu. Tajā arī atzīts, cik svarīgas ir spēcīgas partnerības starp Savienību, dalībvalstīm, sociālajiem partneriem un citām attiecīgām ieinteresētajām personām, kā arī sadarbība industriālajās ekosistēmās un starp tām. Komisijas 2021. gada 9. decembra paziņojumā “Ekonomikas, kas darbojas cilvēku labā, veidošana. Rīcības plāns sociālajai ekonomikai” ir uzsvērts, ka sociālajai ekonomikai var būt izšķirīga nozīme, jo tā ir svarīgs sociāli taisnīgas un iekļaujošas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicinātājs un viens no galvenajiem sociālās inovācijas virzītājspēkiem, tostarp pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides jomā.

| (22) | Kvalificētu trešo valstu valstspiederīgo piesaistīšana var palīdzēt Savienībā novērst prasmju un darbaspēka trūkumu. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/1883 (13) ir būtisks solis ceļā uz augsti kvalificētu talantu piesaistīšanu darba tirgum. Komisija savā 2020. gada 23. septembra paziņojumā par jauno Migrācijas un patvēruma paktu lielu uzsvaru liek arī uz darbaspēka migrāciju un trešo valstu valstspiederīgo integrāciju. Šajā kontekstā Komisijas 2022. gada 27. aprīļa paziņojuma “Prasmju un talantu piesaistīšana ES” mērķis ir stiprināt tiesisko regulējumu un Savienības rīcību šajā jomā. Komisija iesaka pārstrādāt Padomes Direktīvu 2003/109/EK (14) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/98/ES (15), lai vienkāršotu procedūras visu prasmju līmeņu trešo valstu darba ņēmēju uzņemšanai Savienībā un uzlabotu viņu tiesības un aizsardzību pret darbaspēka ekspluatāciju. Komisija turpinās veidot ES talantu fondu, lai atvieglotu darba tirgum vajadzīgo trešo valstu valstspiederīgo piemeklēšanu, un strādā pie tā, lai sāktu individuāli pielāgotas talantu partnerības ar konkrētām galvenajām partnervalstīm nolūkā veicināt starptautisko darbaspēka mobilitāti un talantu attīstību savstarpēji izdevīgā un apritīgā veidā. Turklāt Savienība joprojām ir lielākā ieguldītāja globālajā finansējumā izglītībai, jo īpaši uzmanību pievēršot skolotāju apmācībai, meiteņu izglītībai un PIA. Šis darbs, kas tiek veikts Komisija un Augstā pārstāvja 2021. gada 1. decembra Kopīgā paziņojuma par Global Gateway ietvaros, papildina šā lēmuma mērķus. |
| --- | --- |

(22)

Kvalificētu trešo valstu valstspiederīgo piesaistīšana var palīdzēt Savienībā novērst prasmju un darbaspēka trūkumu. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/1883 (13) ir būtisks solis ceļā uz augsti kvalificētu talantu piesaistīšanu darba tirgum. Komisija savā 2020. gada 23. septembra paziņojumā par jauno Migrācijas un patvēruma paktu lielu uzsvaru liek arī uz darbaspēka migrāciju un trešo valstu valstspiederīgo integrāciju. Šajā kontekstā Komisijas 2022. gada 27. aprīļa paziņojuma “Prasmju un talantu piesaistīšana ES” mērķis ir stiprināt tiesisko regulējumu un Savienības rīcību šajā jomā. Komisija iesaka pārstrādāt Padomes Direktīvu 2003/109/EK (14) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/98/ES (15), lai vienkāršotu procedūras visu prasmju līmeņu trešo valstu darba ņēmēju uzņemšanai Savienībā un uzlabotu viņu tiesības un aizsardzību pret darbaspēka ekspluatāciju. Komisija turpinās veidot ES talantu fondu, lai atvieglotu darba tirgum vajadzīgo trešo valstu valstspiederīgo piemeklēšanu, un strādā pie tā, lai sāktu individuāli pielāgotas talantu partnerības ar konkrētām galvenajām partnervalstīm nolūkā veicināt starptautisko darbaspēka mobilitāti un talantu attīstību savstarpēji izdevīgā un apritīgā veidā. Turklāt Savienība joprojām ir lielākā ieguldītāja globālajā finansējumā izglītībai, jo īpaši uzmanību pievēršot skolotāju apmācībai, meiteņu izglītībai un PIA. Šis darbs, kas tiek veikts Komisija un Augstā pārstāvja 2021. gada 1. decembra Kopīgā paziņojuma par Global Gateway ietvaros, papildina šā lēmuma mērķus.

| (23) | Uzticēšanās Savienībā vai trešās valstī iegūtām kvalifikācijām un to pārredzamība ir būtiska, lai atvieglotu kvalifikāciju atzīšanu. Savienības instrumenti, kā piemēram Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūra, Europass, ESCO, ES prasmju profila noteikšanas rīks, kas paredzēts trešo valstu valstspiederīgajiem, Eiropas digitālie mācīšanās apliecinājumi, EURES portāls un attiecīgās Savienības kompetenču ietvarstruktūras ir sākumpunkts, kas palīdz palielināt prasmju un kvalifikāciju pārredzamību un salīdzināmību. Lai darba tirgi labi darbotos, ir jāsaprot un jānovērtē prasmes neatkarīgi no tā, vai tās iegūtas formālā, neformālā vai ikdienējā vidē. Tālāka prasmju apzināšanas un dokumentēšanas uzlabošana, kā arī norādījumi, kā padarīt prasmes pamanāmas, ir būtiski soļi virzībā uz visu prasmju, tostarp tādu caurviju prasmju kā valodu prasmes, kritiskā domāšana, uzņēmējspēja, radošums, starpkultūru kompetences, darbs komandā un medijpratība, labāku pārredzamību un pārnesamību. |
| --- | --- |

(23)

Uzticēšanās Savienībā vai trešās valstī iegūtām kvalifikācijām un to pārredzamība ir būtiska, lai atvieglotu kvalifikāciju atzīšanu. Savienības instrumenti, kā piemēram Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūra, Europass, ESCO, ES prasmju profila noteikšanas rīks, kas paredzēts trešo valstu valstspiederīgajiem, Eiropas digitālie mācīšanās apliecinājumi, EURES portāls un attiecīgās Savienības kompetenču ietvarstruktūras ir sākumpunkts, kas palīdz palielināt prasmju un kvalifikāciju pārredzamību un salīdzināmību. Lai darba tirgi labi darbotos, ir jāsaprot un jānovērtē prasmes neatkarīgi no tā, vai tās iegūtas formālā, neformālā vai ikdienējā vidē. Tālāka prasmju apzināšanas un dokumentēšanas uzlabošana, kā arī norādījumi, kā padarīt prasmes pamanāmas, ir būtiski soļi virzībā uz visu prasmju, tostarp tādu caurviju prasmju kā valodu prasmes, kritiskā domāšana, uzņēmējspēja, radošums, starpkultūru kompetences, darbs komandā un medijpratība, labāku pārredzamību un pārnesamību.

| (24) | Daudzās dalībvalstīs publiskie un privātie ieguldījumi pārkvalifikācijā un prasmju pilnveidē ir nepietiekami. Daudzi darba devēji, it īpaši MVU, nenodrošina un nefinansē saviem darbiniekiem apmācību, un nestandarta darba attiecībās nodarbinātām personām ir mazāka piekļuve darba devēja apmaksātai apmācībai vai piekļuves nav vispār. Šāda nevienlīdzība var negatīvi ietekmēt cilvēku labklājību un veselību, mazināt ekonomikas konkurētspēju, tās dēļ var tikt palaistas garām iespējas un rasties šķēršļi inovācijai, kā arī veidoties risks atstāt cilvēkus novārtā pārejā uz zaļās un digitālās pārkārtošanās ilgtspējīgāku saimniecisko darbību. Uzņēmumu konkurētspējas labad ir svarīgi atvēlēt resursus, lai darbinieki prastu strādāt ar jaunākajām tehnoloģijām. Ir vajadzīgs veicinošs satvars, kas atraisītu un stimulētu darba devēju finansiālos ieguldījumus prasmēs un nodrošinātu prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas ekonomiskās vērtības pamanāmību. Piemēram, MVU paredzēto atvieglojumu paketes mērķis ir sekmēt finansējuma un prasmju pieejamību. Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/1152 par pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem (16) ir noteikts, ka gadījumos, kad darba devējam saskaņā ar Savienības vai valstu tiesību aktiem vai koplīgumiem ir jānodrošina apmācību darba ņēmējiem tā darba veikšanai, kurā tie ir nodarbināti, šāda apmācība darba ņēmējiem tiek sniegta bez maksas, tiek uzskatīta par darba laiku un, ja iespējams, tiek veikta darba laikā. |
| --- | --- |

(24)

Daudzās dalībvalstīs publiskie un privātie ieguldījumi pārkvalifikācijā un prasmju pilnveidē ir nepietiekami. Daudzi darba devēji, it īpaši MVU, nenodrošina un nefinansē saviem darbiniekiem apmācību, un nestandarta darba attiecībās nodarbinātām personām ir mazāka piekļuve darba devēja apmaksātai apmācībai vai piekļuves nav vispār. Šāda nevienlīdzība var negatīvi ietekmēt cilvēku labklājību un veselību, mazināt ekonomikas konkurētspēju, tās dēļ var tikt palaistas garām iespējas un rasties šķēršļi inovācijai, kā arī veidoties risks atstāt cilvēkus novārtā pārejā uz zaļās un digitālās pārkārtošanās ilgtspējīgāku saimniecisko darbību. Uzņēmumu konkurētspējas labad ir svarīgi atvēlēt resursus, lai darbinieki prastu strādāt ar jaunākajām tehnoloģijām. Ir vajadzīgs veicinošs satvars, kas atraisītu un stimulētu darba devēju finansiālos ieguldījumus prasmēs un nodrošinātu prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas ekonomiskās vērtības pamanāmību. Piemēram, MVU paredzēto atvieglojumu paketes mērķis ir sekmēt finansējuma un prasmju pieejamību. Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/1152 par pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem (16) ir noteikts, ka gadījumos, kad darba devējam saskaņā ar Savienības vai valstu tiesību aktiem vai koplīgumiem ir jānodrošina apmācību darba ņēmējiem tā darba veikšanai, kurā tie ir nodarbināti, šāda apmācība darba ņēmējiem tiek sniegta bez maksas, tiek uzskatīta par darba laiku un, ja iespējams, tiek veikta darba laikā.

| (25) | Agrāk Savienībā ievērojami palielinājās publiskie ieguldījumi sākotnējā izglītībā un mācībās. Taču ieguldījumi, kuru mērķis ir atbalstīt prasmju nepārtrauktu pilnveidi visā darba mūžā, līdz šim nav pieauguši tikpat daudz, un nav arī tikusi attīstīta holistiska pieeja šādas prasmju pilnveides atbalstam. Padomes 2020. gada 8. jūnija secinājumos dalībvalstis ir aicinātas izpētīt modeļus, ko varētu izmantot individuālā līmenī mūžizglītības un prasmju pilnveides publiskai un privātai finansēšanai, un Komisija ir aicināta atbalstīt minētos dalībvalstu centienus. |
| --- | --- |

(25)

Agrāk Savienībā ievērojami palielinājās publiskie ieguldījumi sākotnējā izglītībā un mācībās. Taču ieguldījumi, kuru mērķis ir atbalstīt prasmju nepārtrauktu pilnveidi visā darba mūžā, līdz šim nav pieauguši tikpat daudz, un nav arī tikusi attīstīta holistiska pieeja šādas prasmju pilnveides atbalstam. Padomes 2020. gada 8. jūnija secinājumos dalībvalstis ir aicinātas izpētīt modeļus, ko varētu izmantot individuālā līmenī mūžizglītības un prasmju pilnveides publiskai un privātai finansēšanai, un Komisija ir aicināta atbalstīt minētos dalībvalstu centienus.

| (26) | Pārkvalifikācijai un prasmju pilnveidei ir pieejams ievērojams Savienības finansiālais atbalsts, piemēram, no Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+), Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM), Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Taisnīgas pārkārtošanās fonda, programmas InvestEU (InvestEU), programmām “Digitālā Eiropa”, Erasmus+, “Apvārsnis Eiropa”, Vides un klimata pasākumu programmas (LIFE), Modernizācijas fonda un Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta – “Eiropa pasaulē”. ESF+ joprojām ir galvenais Savienības finansēšanas instruments ieguldījumiem darbaspēka prasmju vairošanā un uzlabošanā, it īpaši atbalstot iestādes un dienestus vajadzīgo prasmju un problēmu novērtēšanā un prognozēšanā un atbalstot publiskā un privātā sektora piedāvātās pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides iespējas darba ņēmējiem. Pastiprinātās “Garantijas jauniešiem” mērķis ir nodrošināt, ka visi jaunieši četru mēnešu laikā pēc kļūšanas par bezdarbniekiem vai formālās izglītības pārtraukšanas vai pabeigšanas saņem kvalitatīvu darba, tālākizglītības, mācekļa prakses vai stažēšanās piedāvājumu. Reformām un investīcijām, kas iekļautas dalībvalstu atveseļošanas un noturības plānos saskaņā ar ANM, ir spēcīga prasmju dimensija, kas bieži ir saistīta ar aktīvu darba tirgus politiku, it īpaši atbalstu jauniešu nodarbinātībai. Komisijas un Padomes līdz šim apstiprinātajos valstu atveseļošanas un noturības plānos aptuveni 20 % no sociālajiem izdevumiem ir paredzēti nodarbinātībai un prasmēm. |
| --- | --- |

(26)

Pārkvalifikācijai un prasmju pilnveidei ir pieejams ievērojams Savienības finansiālais atbalsts, piemēram, no Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+), Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM), Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Taisnīgas pārkārtošanās fonda, programmas InvestEU (InvestEU), programmām “Digitālā Eiropa”, Erasmus+, “Apvārsnis Eiropa”, Vides un klimata pasākumu programmas (LIFE), Modernizācijas fonda un Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta – “Eiropa pasaulē”. ESF+ joprojām ir galvenais Savienības finansēšanas instruments ieguldījumiem darbaspēka prasmju vairošanā un uzlabošanā, it īpaši atbalstot iestādes un dienestus vajadzīgo prasmju un problēmu novērtēšanā un prognozēšanā un atbalstot publiskā un privātā sektora piedāvātās pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides iespējas darba ņēmējiem. Pastiprinātās “Garantijas jauniešiem” mērķis ir nodrošināt, ka visi jaunieši četru mēnešu laikā pēc kļūšanas par bezdarbniekiem vai formālās izglītības pārtraukšanas vai pabeigšanas saņem kvalitatīvu darba, tālākizglītības, mācekļa prakses vai stažēšanās piedāvājumu. Reformām un investīcijām, kas iekļautas dalībvalstu atveseļošanas un noturības plānos saskaņā ar ANM, ir spēcīga prasmju dimensija, kas bieži ir saistīta ar aktīvu darba tirgus politiku, it īpaši atbalstu jauniešu nodarbinātībai. Komisijas un Padomes līdz šim apstiprinātajos valstu atveseļošanas un noturības plānos aptuveni 20 % no sociālajiem izdevumiem ir paredzēti nodarbinātībai un prasmēm.

| (27) | Atveseļošanas palīdzību kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU) bija pirmais NextGenerationEU atveseļošanas pasākumu kopuma instruments, ar ko veica maksājumus dalībvalstu atveseļošanas vajadzībām. Tas palīdzēja radīt darba vietas un ieguldīt prasmēs reģionos, kam tas bija nepieciešams visvairāk. Darba ņēmēji, kuri zaudē darbu liela mēroga pārstrukturēšanas pasākumu dēļ, var saņemt atbalstu arī no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, lai atrastu jaunu darbu, piemēram, izmantojot tālākizglītību un tālākapmācību, kā arī pielāgotas karjeras konsultācijas un padomus. |
| --- | --- |

(27)

Atveseļošanas palīdzību kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU) bija pirmais NextGenerationEU atveseļošanas pasākumu kopuma instruments, ar ko veica maksājumus dalībvalstu atveseļošanas vajadzībām. Tas palīdzēja radīt darba vietas un ieguldīt prasmēs reģionos, kam tas bija nepieciešams visvairāk. Darba ņēmēji, kuri zaudē darbu liela mēroga pārstrukturēšanas pasākumu dēļ, var saņemt atbalstu arī no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, lai atrastu jaunu darbu, piemēram, izmantojot tālākizglītību un tālākapmācību, kā arī pielāgotas karjeras konsultācijas un padomus.

| (28) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1056, ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (17), ir atzīts, ka darba ņēmēju un darba meklētāju pārkvalifikācija un prasmju pilnveide ir nepieciešams līdzeklis taisnīgas un iekļaujošas zaļās pārkārtošanās nodrošināšanai un minētās pārkārtošanās negatīvo seku mazināšanai. Padomes 2022. gada 16. jūnija ieteikumā par to, kā nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti (18), ir izklāstīti konkrēti norādījumi, kuru mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm izstrādāt un īstenot politikas paketes par attiecīgajiem nodarbinātības un sociālajiem aspektiem, tostarp pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides politiku. Turklāt Padomes 2022. gada 16. jūnija ieteikums par mācīšanos zaļās pārkārtošanās un ilgtspējīgas attīstības veicināšanai (19) veicina politiku un programmas, kuru mērķis ir nodrošināt, ka visu vecumu izglītojamie iegūst zināšanas un prasmes, kas viņiem ļauj gūt labumu no mainīgā darba tirgus, dzīvot ilgtspējīgi un rīkoties ilgtspējīgas nākotnes labā. |
| --- | --- |

(28)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1056, ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (17), ir atzīts, ka darba ņēmēju un darba meklētāju pārkvalifikācija un prasmju pilnveide ir nepieciešams līdzeklis taisnīgas un iekļaujošas zaļās pārkārtošanās nodrošināšanai un minētās pārkārtošanās negatīvo seku mazināšanai. Padomes 2022. gada 16. jūnija ieteikumā par to, kā nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti (18), ir izklāstīti konkrēti norādījumi, kuru mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm izstrādāt un īstenot politikas paketes par attiecīgajiem nodarbinātības un sociālajiem aspektiem, tostarp pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides politiku. Turklāt Padomes 2022. gada 16. jūnija ieteikums par mācīšanos zaļās pārkārtošanās un ilgtspējīgas attīstības veicināšanai (19) veicina politiku un programmas, kuru mērķis ir nodrošināt, ka visu vecumu izglītojamie iegūst zināšanas un prasmes, kas viņiem ļauj gūt labumu no mainīgā darba tirgus, dzīvot ilgtspējīgi un rīkoties ilgtspējīgas nākotnes labā.

| (29) | InvestEU savā sociālo investīciju un prasmju politikas logā atbalsta prasmju pieprasījumu un piedāvājumu, uzlabojot galasaņēmēju prasmju kopumus un prasmju izmantošanu un veicinot prasmju investīciju tirgus. InvestEU atbalsta arī vispārīgas investīcijas izglītībā, apmācībā un tām radniecīgos pakalpojumos. Turklāt InvestEU taisnīgas pārkārtošanās shēma atbalsta investīcijas – tostarp arī tās, kuru mērķis ir veicināt darba ņēmēju prasmju pārkvalifikāciju un pilnveidi, – reģionos, kuros ir apstiprināts taisnīgas pārkārtošanās plāns saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1056, un projektus, kas dod labumu minētajiem reģioniem, ar noteikumu, ka tiem ir būtiska nozīme attiecīgo teritoriju zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanā. |
| --- | --- |

(29)

InvestEU savā sociālo investīciju un prasmju politikas logā atbalsta prasmju pieprasījumu un piedāvājumu, uzlabojot galasaņēmēju prasmju kopumus un prasmju izmantošanu un veicinot prasmju investīciju tirgus. InvestEU atbalsta arī vispārīgas investīcijas izglītībā, apmācībā un tām radniecīgos pakalpojumos. Turklāt InvestEU taisnīgas pārkārtošanās shēma atbalsta investīcijas – tostarp arī tās, kuru mērķis ir veicināt darba ņēmēju prasmju pārkvalifikāciju un pilnveidi, – reģionos, kuros ir apstiprināts taisnīgas pārkārtošanās plāns saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1056, un projektus, kas dod labumu minētajiem reģioniem, ar noteikumu, ka tiem ir būtiska nozīme attiecīgo teritoriju zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanā.

| (30) | Īpaši pielāgotas speciālās zināšanas, ko sniedz ar Komisijas tehniskā atbalsta instrumentu, var palīdzēt dalībvalstīm veikt reformas, kas saistītas ar valsts vai reģionālām prasmju stratēģijām, ar Savienības pagaidu finansējumu panākot ilglaicīgus pieejamo pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides iespēju uzlabojumus. Šo procesu var sekmēt arī Komisijas veicināta savstarpēja mācīšanās. |
| --- | --- |

(30)

Īpaši pielāgotas speciālās zināšanas, ko sniedz ar Komisijas tehniskā atbalsta instrumentu, var palīdzēt dalībvalstīm veikt reformas, kas saistītas ar valsts vai reģionālām prasmju stratēģijām, ar Savienības pagaidu finansējumu panākot ilglaicīgus pieejamo pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides iespēju uzlabojumus. Šo procesu var sekmēt arī Komisijas veicināta savstarpēja mācīšanās.

| (31) | Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojuma “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” mērķis ir nodrošināt, ka personas ar invaliditāti var iesaistīties sabiedrībā pilnvērtīgi – tikpat lielā mērā kā citi cilvēki Savienībā un trešās valstīs, un tādējādi atbalstīt ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanu. Ieteiktajā stratēģijā Komisija apņemas nodrošināt, ka personas ar invaliditāti var piedalīties apmācībā un apgūt jaunas prasmes, kas ir būtisks priekšnoteikums nodarbinātībai un neatkarībai. |
| --- | --- |

(31)

Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojuma “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” mērķis ir nodrošināt, ka personas ar invaliditāti var iesaistīties sabiedrībā pilnvērtīgi – tikpat lielā mērā kā citi cilvēki Savienībā un trešās valstīs, un tādējādi atbalstīt ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanu. Ieteiktajā stratēģijā Komisija apņemas nodrošināt, ka personas ar invaliditāti var piedalīties apmācībā un apgūt jaunas prasmes, kas ir būtisks priekšnoteikums nodarbinātībai un neatkarībai.

| (32) | Savienības līmenī šā lēmuma īstenošanai nepieciešamais finanšu piešķīrums tiktu noteikts finansējošo programmu budžetā saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam un 2021.–2027. gadam. Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras, mērķim jābūt nodrošināt šā lēmuma īstenošanai vismaz 9,3 miljonu EUR finansējumu pamatdarbības izdevumiem. Finansiālais atbalsts Eiropas Prasmju gadam būtu jāparedz no attiecīgajām Savienības programmām un instrumentiem atkarībā no finansējuma pieejamības un saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem. Eiropas Prasmju gada finansējumam nevajadzētu kaitēt projektu finansēšanai Savienības pašreizējās programmās, un tā mērķim vajadzētu būt nodrošināt paliekošu Eiropas Prasmju gada mantojumu. |
| --- | --- |

(32)

Savienības līmenī šā lēmuma īstenošanai nepieciešamais finanšu piešķīrums tiktu noteikts finansējošo programmu budžetā saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam un 2021.–2027. gadam. Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras, mērķim jābūt nodrošināt šā lēmuma īstenošanai vismaz 9,3 miljonu EUR finansējumu pamatdarbības izdevumiem. Finansiālais atbalsts Eiropas Prasmju gadam būtu jāparedz no attiecīgajām Savienības programmām un instrumentiem atkarībā no finansējuma pieejamības un saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem. Eiropas Prasmju gada finansējumam nevajadzētu kaitēt projektu finansēšanai Savienības pašreizējās programmās, un tā mērķim vajadzētu būt nodrošināt paliekošu Eiropas Prasmju gada mantojumu.

| (33) | Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet šā lēmuma darbības mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(33)

Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet šā lēmuma darbības mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (34) | Lai nodrošinātu Eiropas Prasmju gada ātru īstenošanu, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(34)

Lai nodrošinātu Eiropas Prasmju gada ātru īstenošanu, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets

Laikposms no 2023. gada 9. maija līdz 2024. gada 8. maijam tiek pasludināts par Eiropas Prasmju gadu.

2. pants

Mērķi

Saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra 1., 4. un 5. principu, kas palīdz sasniegt mērķus, kuri noteikti Eiropas Prasmju programmā, un Savienības pamatmērķus, kuri noteikti Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā, Eiropas Prasmju gada vispārējais mērķis ir vēl vairāk uzmanības centrā likt pārkvalifikāciju un prasmju pilnveidi, ievērojot valstu kompetences, tiesību aktus un praksi. Turpinot veicināt to, ka tiek likta centrā pārkvalifikācija un prasmju pilnveide, Eiropas Prasmju gada mērķis ir palielināt Savienības uzņēmumu, it īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), konkurētspēju un sekmēt kvalitatīvu darbvietu izveidi nolūkā sociāli taisnīgā, iekļaujošā un godīgā veidā izmantot visu zaļās un digitālās pārkārtošanās potenciālu un tādējādi arī veicinot vienlīdzīgu piekļuvi prasmju attīstīšanai, mazinot nevienlīdzību un segregāciju izglītībā un apmācībā un veicinot nepārtrauktu mācīšanos un karjeras izaugsmi, un sniedzot cilvēkiem pilnvērtīgas iespējas iegūt kvalitatīvu darbu un pilnībā piedalīties ekonomiskajā un sabiedriskajā dzīvē. Konkrētāk, Eiropas Prasmju gada pasākumi veicina prasmju politiku un ieguldījumus, lai nodrošinātu, ka zaļās un digitālās pārkārtošanās un ekonomikas atveseļošanas procesā neviens netiek atstāts novārtā, un jo īpaši lai risinātu darbaspēka trūkumu, novēršot nepilnības un prasmju neatbilstību darbaspēkam ar uzlabotām iespējām, un sabiedrībā pavērtu pilnvērtīgas iespējas visiem cilvēkiem, kuri spēj izmantot zaļās un digitālās pārkārtošanās procesa sniegtās iespējas, šajā nolūkā:

| 1) | visos līmeņos veicinot lielākus, lietderīgākus un iekļaujošākus ieguldījumus, tostarp publiskā un privātā sektora darba devēju, jo īpaši MVU ieguldījumus visu veidu pārkvalifikācijā un prasmju pilnveidē, izglītībā un mācībās, lai pilnībā izmantotu pašreizējā un nākotnes darbaspēka potenciālu Savienībā, tostarp palīdzētu cilvēkiem mainīt darbu, būt aktīviem vecumdienās un izmantot jaunās iespējas, ko paver pašreizējā ekonomikas pārveide; |
| --- | --- |

1)

visos līmeņos veicinot lielākus, lietderīgākus un iekļaujošākus ieguldījumus, tostarp publiskā un privātā sektora darba devēju, jo īpaši MVU ieguldījumus visu veidu pārkvalifikācijā un prasmju pilnveidē, izglītībā un mācībās, lai pilnībā izmantotu pašreizējā un nākotnes darbaspēka potenciālu Savienībā, tostarp palīdzētu cilvēkiem mainīt darbu, būt aktīviem vecumdienās un izmantot jaunās iespējas, ko paver pašreizējā ekonomikas pārveide;

| 2) | palielinot prasmju atbilstību un apguves iespējas, cieši sadarbojoties ar nozaru un starpnozaru sociālajiem partneriem, publiskā un privātā sektora nodarbinātības dienestiem, uzņēmumiem, pilsoniskās sabiedrības struktūrām, bezpeļņas sociālo pakalpojumu sniedzējiem un izglītības un mācību sniedzējiem un veicinot sadarbību starp minētajiem dalībniekiem, izstrādājot vienotas pieejas ar visiem pārvaldes atzariem Savienības, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī un sekmējot prasmju un kvalifikāciju atzīšanu; |
| --- | --- |

2)

palielinot prasmju atbilstību un apguves iespējas, cieši sadarbojoties ar nozaru un starpnozaru sociālajiem partneriem, publiskā un privātā sektora nodarbinātības dienestiem, uzņēmumiem, pilsoniskās sabiedrības struktūrām, bezpeļņas sociālo pakalpojumu sniedzējiem un izglītības un mācību sniedzējiem un veicinot sadarbību starp minētajiem dalībniekiem, izstrādājot vienotas pieejas ar visiem pārvaldes atzariem Savienības, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī un sekmējot prasmju un kvalifikāciju atzīšanu;

| 3) | saskaņojot cilvēku vēlmes, vajadzības un prasmju kopumu, tostarp mobilitātes ietvaros iegūtās prasmes, ar darba tirgus vajadzībām un iespējām, it īpaši tām, ko piedāvā zaļā un digitālā pārkārtošanās, jaunas nozares un galvenās nozares, kurām jāatlabst no Covid-19 pandēmijas, nodrošinot īpašu uzmanību tam, lai darba tirgū integrētu vairāk cilvēku, it īpaši sievietes un jauniešus, sevišķi tos, kuri nestrādā, nemācās un neapgūst arodu (NEET), mazprasmīgus cilvēkus, gados vecākus darba ņēmējus, cilvēkus ar invaliditāti, cilvēkus no nelabvēlīgiem apstākļiem un dažādām vidēm, nomaļu apvidu un tālāko reģionu iedzīvotājus, kā arī pārvietotās personas no Ukrainas; |
| --- | --- |

3)

saskaņojot cilvēku vēlmes, vajadzības un prasmju kopumu, tostarp mobilitātes ietvaros iegūtās prasmes, ar darba tirgus vajadzībām un iespējām, it īpaši tām, ko piedāvā zaļā un digitālā pārkārtošanās, jaunas nozares un galvenās nozares, kurām jāatlabst no Covid-19 pandēmijas, nodrošinot īpašu uzmanību tam, lai darba tirgū integrētu vairāk cilvēku, it īpaši sievietes un jauniešus, sevišķi tos, kuri nestrādā, nemācās un neapgūst arodu (NEET), mazprasmīgus cilvēkus, gados vecākus darba ņēmējus, cilvēkus ar invaliditāti, cilvēkus no nelabvēlīgiem apstākļiem un dažādām vidēm, nomaļu apvidu un tālāko reģionu iedzīvotājus, kā arī pārvietotās personas no Ukrainas;

NEET

| 4) | piesaistot tādus cilvēkus no trešām valstīm, kuriem ir prasmes, kas ir vajadzīgas dalībvalstīs, to panākot ar mācību iespēju sekmēšanu, tostarp vajadzības gadījumā valodu apguvi un apmācību, prasmju attīstīšanu un mobilitāti, un ar kvalifikāciju atzīšanas sekmēšanu. |
| --- | --- |

4)

piesaistot tādus cilvēkus no trešām valstīm, kuriem ir prasmes, kas ir vajadzīgas dalībvalstīs, to panākot ar mācību iespēju sekmēšanu, tostarp vajadzības gadījumā valodu apguvi un apmācību, prasmju attīstīšanu un mobilitāti, un ar kvalifikāciju atzīšanas sekmēšanu.

3. pants

Pasākumu veidi

1.   Pasākumu veidi, kas jāīsteno 2. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanai, ietver darbības Savienības līmenī un, balstoties uz pastāvošajām iespējām, valstu, reģionu vai vietējā līmenī un attiecīgā gadījumā sadarbībā ar trešām valstīm, piemēram:

| a) | tiešsaistes un klātienes konferences, forumu diskusijas un citi pasākumi, kas veicina diskusiju par prasmju politikas nozīmi un ieguldījumu konkurētspējīgas un ilgtspējīgas ekonomiskās izaugsmes panākšanā, ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas un zaļo un digitālo pārkārtošanos un tādējādi atbalstot arī aktīvu un darbīgu pilsoniskumu, un attiecīgu ieinteresēto personu mobilizēšanā ar mērķi nodrošināt, ka praksē tiešām var piekļūt izglītībai, apmācībai un mācīšanās iespējām; |
| --- | --- |

a)

tiešsaistes un klātienes konferences, forumu diskusijas un citi pasākumi, kas veicina diskusiju par prasmju politikas nozīmi un ieguldījumu konkurētspējīgas un ilgtspējīgas ekonomiskās izaugsmes panākšanā, ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas un zaļo un digitālo pārkārtošanos un tādējādi atbalstot arī aktīvu un darbīgu pilsoniskumu, un attiecīgu ieinteresēto personu mobilizēšanā ar mērķi nodrošināt, ka praksē tiešām var piekļūt izglītībai, apmācībai un mācīšanās iespējām;

| b) | darba grupas, tehniskas sanāksmes un citi pasākumi, kas veicina diskusiju un savstarpēju mācīšanos par darbībām un pieejām, ko var veikt publiskā, privātā un trešā sektora ieinteresētās personas, tostarp labas prakses piemēru, vadlīniju un citu no minētajiem pasākumiem izrietošu pavaddokumentu sagatavošana, publicēšana un izplatīšana; |
| --- | --- |

b)

darba grupas, tehniskas sanāksmes un citi pasākumi, kas veicina diskusiju un savstarpēju mācīšanos par darbībām un pieejām, ko var veikt publiskā, privātā un trešā sektora ieinteresētās personas, tostarp labas prakses piemēru, vadlīniju un citu no minētajiem pasākumiem izrietošu pavaddokumentu sagatavošana, publicēšana un izplatīšana;

| c) | iniciatīvas, kuras vērstas citu starpā uz privātpersonām, darba devējiem, jo īpaši MVU, tirdzniecības un rūpniecības kamerām, sociālajiem partneriem, publiskā sektora iestādēm un izglītības un mācību sniedzējiem un kuru mērķis ir veicināt pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides iespēju nodrošināšanu, finansēšanu un izmantošanu un maksimāli palielināt kvalificēta darbaspēka ieguvumus un potenciālu; |
| --- | --- |

c)

iniciatīvas, kuras vērstas citu starpā uz privātpersonām, darba devējiem, jo īpaši MVU, tirdzniecības un rūpniecības kamerām, sociālajiem partneriem, publiskā sektora iestādēm un izglītības un mācību sniedzējiem un kuru mērķis ir veicināt pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides iespēju nodrošināšanu, finansēšanu un izmantošanu un maksimāli palielināt kvalificēta darbaspēka ieguvumus un potenciālu;

| d) | informācijas, vispusīgas komunikācijas un izpratnes veicināšanas kampaņas, kas attiecas uz Savienības iniciatīvām pārkvalifikācijai un prasmju pilnveidei un attiecībā uz nepārtrauktu mācīšanos, un kas veicina šādu iniciatīvu īstenošanu un nodrošināšanu uz vietas, kā arī to izmantošanu potenciālo saņēmēju vidū; |
| --- | --- |

d)

informācijas, vispusīgas komunikācijas un izpratnes veicināšanas kampaņas, kas attiecas uz Savienības iniciatīvām pārkvalifikācijai un prasmju pilnveidei un attiecībā uz nepārtrauktu mācīšanos, un kas veicina šādu iniciatīvu īstenošanu un nodrošināšanu uz vietas, kā arī to izmantošanu potenciālo saņēmēju vidū;

| e) | pastiprināts dialogs ar sociālajiem partneriem un jau pastāvošajām ieinteresēto personu grupām un tīkliem, tostarp izmantojot jau izveidotas tiešsaistes platformas, valstiskā, reģionālā un vietējā līmenī un ieinteresēto personu līdzdalības iespēju nodrošināšana saistībā ar Eiropas Prasmju gadu; |
| --- | --- |

e)

pastiprināts dialogs ar sociālajiem partneriem un jau pastāvošajām ieinteresēto personu grupām un tīkliem, tostarp izmantojot jau izveidotas tiešsaistes platformas, valstiskā, reģionālā un vietējā līmenī un ieinteresēto personu līdzdalības iespēju nodrošināšana saistībā ar Eiropas Prasmju gadu;

| f) | valsts līmeņa, nozaru līmeņa un konkrētu uzņēmumu vajadzībām atbilstošu prasmju stratēģiju un mācību izstrādes veicināšana, tostarp īstenojot sociālo dialogu un iesaistot sociālos partnerus; |
| --- | --- |

f)

valsts līmeņa, nozaru līmeņa un konkrētu uzņēmumu vajadzībām atbilstošu prasmju stratēģiju un mācību izstrādes veicināšana, tostarp īstenojot sociālo dialogu un iesaistot sociālos partnerus;

| g) | prasmju nepieciešamības izpētes rīku ieviešana un vajadzības gadījumā tālāka attīstīšana, vienlaikus popularizējot un izvēršot to izmantošanu pašreizējo un turpmāko vajadzību pēc prasmēm apzināšanā, jo īpaši tādu prasmju apzināšanā, kas saistītas ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, galvenajām nozarēm, kurām jāatgūstas no Covid-19 pandēmijas, enerģētikas krīzes un ietekmes, ko radījis Krievijas agresijas karš pret Ukrainu; |
| --- | --- |

g)

prasmju nepieciešamības izpētes rīku ieviešana un vajadzības gadījumā tālāka attīstīšana, vienlaikus popularizējot un izvēršot to izmantošanu pašreizējo un turpmāko vajadzību pēc prasmēm apzināšanā, jo īpaši tādu prasmju apzināšanā, kas saistītas ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, galvenajām nozarēm, kurām jāatgūstas no Covid-19 pandēmijas, enerģētikas krīzes un ietekmes, ko radījis Krievijas agresijas karš pret Ukrainu;

| h) | tādu rīku un instrumentu veicināšana un turpmāka ieviešana, kuri palielina kvalifikācijas, arī ārpus Savienības piešķirtas, pārredzamību, un ar kuriem var atzīt neformālu un ikdienējo izglītību; |
| --- | --- |

h)

tādu rīku un instrumentu veicināšana un turpmāka ieviešana, kuri palielina kvalifikācijas, arī ārpus Savienības piešķirtas, pārredzamību, un ar kuriem var atzīt neformālu un ikdienējo izglītību;

| i) | tādu programmu, finansēšanas iespēju, projektu, darbību un tīklu veicināšana, kas attiecas uz publiskām, privātām un nevalstiskām ieinteresētajām personām, kuras ir iesaistītas pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides iespēju, mācību un PIA izstrādē, izplatīšanā un īstenošanā. |
| --- | --- |

i)

tādu programmu, finansēšanas iespēju, projektu, darbību un tīklu veicināšana, kas attiecas uz publiskām, privātām un nevalstiskām ieinteresētajām personām, kuras ir iesaistītas pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides iespēju, mācību un PIA izstrādē, izplatīšanā un īstenošanā.

2.   Komisija var noteikt citas darbības, kas varētu veicināt 2. pantā noteikto mērķu sasniegšanu, un ļaut izmantot atsauces uz Eiropas Prasmju gadu minēto darbību popularizēšanā, ciktāl tās veicina minēto mērķu sasniegšanu. Arī citas Savienības iestādes un dalībvalstis var noteikt šādas citas darbības un ieteikt tās Komisijai.

4. pants

Koordinēšana valsts līmenī

Par dalības Eiropas Prasmju gadā organizēšanu valsts un reģionu līmenī atbild dalībvalstis. Šajā nolūkā katra dalībvalsts atbilstoši valsts apstākļiem un praksei ieceļ valsts koordinatoru vai koordinējošo struktūru, kam ir kompetence darbaspēka politikas un prasmju jomā. Valsts koordinators vai koordinējošā struktūra ir kontaktpunkts sadarbībai Savienības līmenī un tas visaptverošā veidā koordinē Eiropas Prasmju gada darbības attiecīgajās dalībvalstīs, ļaujot tajās iesaistīties attiecīgajām ieinteresētajām personām.

5. pants

Koordinēšana Savienības līmenī

1.   Koordinējot Eiropas Prasmju gadu Savienības līmenī, izmanto transversālu pieeju, lai izveidotu sinerģiju starp dažādajām Savienības programmām un iniciatīvām prasmju jomā.

2.   Komisija Eiropas Prasmju gada īstenošanā balstās uz attiecīgo Savienības aģentūru speciālajām zināšanām un palīdzību, jo īpaši uz Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda, Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra, Eiropas Darba iestādes, Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras, Eiropas Izglītības fonda un Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūras veikto darbu.

3.   Komisija rīko valstu koordinatoru vai koordinējošo struktūru pārstāvju sanāksmes, lai koordinētu 3. pantā minētās darbības. Minētās sanāksmes dod iespēju apmainīties ar informāciju par Eiropas Prasmju gada īstenošanu Savienības un valstu līmenī. Eiropas Parlamenta un attiecīgo Savienības aģentūru pārstāvji minētajās sanāksmēs var piedalīties kā novērotāji.

4.   Komisija cieši sadarbojas ar sociālajiem partneriem, pilsonisko sabiedrību, izglītības un mācību sniedzējiem, darba tirgus struktūrām, izglītojamajiem un prasmju, izglītības, apmācības un nepārtrauktas mācīšanās jomā darbojošos organizāciju un struktūru pārstāvjiem, lai palīdzētu Eiropas Prasmju gadu īstenot Savienības līmenī.

6. pants

Sadarbība starptautiskā līmenī

Eiropas Prasmju gada vajadzībām Komisija, ja nepieciešams, sadarbojas ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām, jo īpaši ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju, Apvienoto Nāciju Izglītības, zinātnes un kultūras organizāciju un Starptautisko Darba organizāciju, kā arī citām starptautiskām ieinteresētām personām, vienlaikus nodrošinot Savienības dalības pamanāmību.

7. pants

Pārraudzība un izvērtēšana

Līdz 2025. gada 31. maijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šajā lēmumā paredzēto un dalībvalstīs un visā Savienībā kopumā īstenoto iniciatīvu īstenošanu, rezultātiem un vispārējo novērtējumu. Minētajā ziņojumā iekļauj idejas turpmākām kopīgām ierosmēm prasmju jomā, lai radītu paliekošu Eiropas Prasmju gada mantojumu.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Strasbūrā, 2023. gada 10. maijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. ROSWALL

---

(1)  
  OV C 100, 16.3.2023., 123. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2023. gada 30. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2023. gada 24. aprīļa lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  
  OV C 484, 24.12.2016., 1. lpp.

3

(4)  
  OV C 67, 20.2.2016., 1. lpp.

4

(5)  
  OV C 465, 17.11.2021., 110. lpp.

5

(6)  
  OV C 66, 26.2.2021., 1. lpp.

6

(7)  
  OV C 243, 27.6.2022., 26. lpp.

7

(8)  
  OV C 243, 27.6.2022., 10. lpp.

8

(9)  
  OV C 504, 14.12.2021., 9. lpp.

9

(10)  
  OV L 80, 8.3.2021., 1. lpp.

10

(11)  
  OV C 417, 2.12.2020., 1. lpp.

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2022/2481 (2022. gada 14. decembris), ar ko izveido politikas programmu “Digitālās desmitgades ceļš” 2030. gadam (OV L 323, 19.12.2022., 4. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/1883 (2021. gada 20. oktobris) par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkā un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2009/50/EK (OV L 382, 28.10.2021., 1. lpp.).

13

(14)  Padomes Direktīva 2003/109/EK (2003. gada 25. novembris) par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji (OV L 16, 23.1.2004., 44. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/98/ES (2011. gada 13. decembris) par vienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu vienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, un par vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri kādā dalībvalstī uzturas likumīgi (OV L 343, 23.12.2011., 1. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1152 (2019. gada 20. jūnijs) par pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem Eiropas Savienībā (OV L 186, 11.7.2019., 105. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1056 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (OV L 231, 30.6.2021., 1. lpp.).

17

(18)  
  OV C 243, 27.6.2022., 35. lpp.

18

(19)  
  OV C 243, 27.6.2022., 1. lpp.

19

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/12

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/937

(2023. gada 10. maijs),

ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 labo attiecībā uz vielas “no kviešu cietes producēts fosfatēts dicietes fosfāts” iekļaušanu jauno pārtikas produktu Savienības sarakstā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 (2015. gada 25. novembris) par jauniem pārtikas produktiem un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1852/2001 (1), un jo īpaši tās 8. pantu,

pēc apspriešanās ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgo komiteju,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 8. pantu Komisijai līdz 2018. gada 1. janvārim bija jāizveido to jauno pārtikas produktu Savienības saraksts, kuri atļauti vai paziņoti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 8. pantu Komisijai līdz 2018. gada 1. janvārim bija jāizveido to jauno pārtikas produktu Savienības saraksts, kuri atļauti vai paziņoti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 (2).

| (2) | To jauno pārtikas produktu Savienības saraksts, kuri ir atļauti vai paziņoti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97, tika izveidots ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (3). |
| --- | --- |

(2)

To jauno pārtikas produktu Savienības saraksts, kuri ir atļauti vai paziņoti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97, tika izveidots ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (3).

| (3) | Komisija Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikumā ir konstatējusi kļūdu. Lai pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem un dalībvalstu kompetentajām iestādēm nodrošinātu skaidrību un juridisko noteiktību un tādējādi sekmētu jauno pārtikas produktu Savienības saraksta pareizu īstenošanu un izmantošanu, ir jāveic labojums. |
| --- | --- |

(3)

Komisija Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikumā ir konstatējusi kļūdu. Lai pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem un dalībvalstu kompetentajām iestādēm nodrošinātu skaidrību un juridisko noteiktību un tādējādi sekmētu jauno pārtikas produktu Savienības saraksta pareizu īstenošanu un izmantošanu, ir jāveic labojums.

| (4) | 2014. gada maijā Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97 ar zināmiem nosacījumiem atļāva lietot jauno pārtikas produktu “no kviešu cietes producēts fosfatēts dicietes fosfāts” (fosfatēta kviešu ciete). Veidojot sākotnējo Savienības sarakstu, jaunais pārtikas produkts kļūdas pēc tajā netika iekļauts. Tāpēc ir lietderīgi vielu “no kviešu cietes producēts fosfatēts dicietes fosfāts” iekļaut jauno pārtikas produktu Savienības sarakstā. |
| --- | --- |

(4)

2014. gada maijā Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97 ar zināmiem nosacījumiem atļāva lietot jauno pārtikas produktu “no kviešu cietes producēts fosfatēts dicietes fosfāts” (fosfatēta kviešu ciete). Veidojot sākotnējo Savienības sarakstu, jaunais pārtikas produkts kļūdas pēc tajā netika iekļauts. Tāpēc ir lietderīgi vielu “no kviešu cietes producēts fosfatēts dicietes fosfāts” iekļaut jauno pārtikas produktu Savienības sarakstā.

| (5) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2017/2470 būtu attiecīgi jālabo. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2017/2470 būtu attiecīgi jālabo.

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikumu labo saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 10. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 327, 11.12.2015., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 258/97 (1997. gada 27. janvāris), kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2470 (2017. gada 20. decembris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 izveido jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu (OV L 351, 30.12.2017., 72. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikumu labo šādi:

| a) | pielikuma 1. tabulā (“Atļautie jaunie pārtikas produkti”) starp ierakstu “Fosfatēta kukurūzas ciete” un ierakstu “No zivju fosfolipīdiem iegūts fosfatidilserīns” iekļauj šādu ierakstu:









  “Fosfatēta kviešu ciete | Konkrēta pārtikas kategorija | Maksimālais līmenis | Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “fosfatēta kviešu ciete”.” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cepti maizes izstrādājumi | 15  % |
| Makaronu izstrādājumi |
| Brokastu pārslas |
| Graudaugu batoniņi |

a)

pielikuma 1. tabulā (“Atļautie jaunie pārtikas produkti”) starp ierakstu “Fosfatēta kukurūzas ciete” un ierakstu “No zivju fosfolipīdiem iegūts fosfatidilserīns” iekļauj šādu ierakstu:

“Fosfatēta kviešu ciete

Konkrēta pārtikas kategorija

Maksimālais līmenis

Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “fosfatēta kviešu ciete”.”

Cepti maizes izstrādājumi

15  %

Makaronu izstrādājumi

Brokastu pārslas

Graudaugu batoniņi

| b) | pielikuma 2. tabulā (“Specifikācijas”) starp ierakstu “Fosfatēta kukurūzas ciete” un ierakstu “No zivju fosfolipīdiem iegūts fosfatidilserīns” iekļauj šādu ierakstu:








  “Fosfatēta kviešu ciete | Apraksts

  No kviešu cietes producēts fosfatēts dicietes fosfāts (fosfatēta kviešu ciete) ir ķīmiski modificēta, izturīga ciete, kas iegūta no kviešu cietes, kombinējot ķīmiskās apstrādes paņēmienus, kuri izveido fosfāta šķērssaites atsevišķās cietes molekulās un starp tām.
  Jaunā pārtikas produktu sastāvdaļa ir balts vai gandrīz balts, birstošs pulveris.

  Parametri/sastāvs


  CAS Nr.: 11120-02-8
  Ķīmiskā formula: (C6H10O5)n [(C6H9O5)2PO2H]x [(C6H9O5)PO3H2]y

  n = glikozes vienību skaits; x, y = aizstāšanas līmeņi |
| --- | --- | --- |
| Parametrs | Pulverveida 1 | Pulverveida 2 |
| Fosfatēts dicietes fosfāts (sausā vielā) | ≥ 85  % | ≥ 75  % |
| Nemodificēta kviešu ciete (sausā vielā) | ≤ 15  % | ≤ 25  % |
| Mitrums | 9 –12  % |
| Kopējais pārtikas šķiedrvielu saturs (sausā vielā) | ≥ 76,0  % | ≥ 66,0  % |
| Pelni | ≤ 3  % |
| Proteīns | ≤ 0,5  % |
| Kopējais tauku saturs | ≤ 0,50  % | ≤ 0,34  % |
| Saistītā fosfora atlikums | ≤ 0,4  % (izteikts kā fosfors) |
| pH (25 % bieza suspensija) | 4,5 –6,5 |
| Smagie metāli

  Arsēns: ≤ 1  mg/kg
  Svins: ≤ 2  mg/kg
  Dzīvsudrabs: ≤ 0,1  mg/kg

  Mikrobioloģiskie kritēriji

  Kopējais dzīvotspējīgo aerobo mikroorganismu skaits: ≤ 10 4 KVV/g
  Kopējais rauga un pelējuma sēnīšu skaits: ≤ 200 KVV/g

  Escherichia coli: negatīvs testa rezultāts

  Salmonella spp.: negatīvs testa rezultāts
  KVV: kolonijas veidojošas vienības.” |

b)

pielikuma 2. tabulā (“Specifikācijas”) starp ierakstu “Fosfatēta kukurūzas ciete” un ierakstu “No zivju fosfolipīdiem iegūts fosfatidilserīns” iekļauj šādu ierakstu:

“Fosfatēta kviešu ciete

Apraksts

No kviešu cietes producēts fosfatēts dicietes fosfāts (fosfatēta kviešu ciete) ir ķīmiski modificēta, izturīga ciete, kas iegūta no kviešu cietes, kombinējot ķīmiskās apstrādes paņēmienus, kuri izveido fosfāta šķērssaites atsevišķās cietes molekulās un starp tām.

Jaunā pārtikas produktu sastāvdaļa ir balts vai gandrīz balts, birstošs pulveris.

Parametri/sastāvs

CAS Nr.: 11120-02-8

Ķīmiskā formula: (C6H10O5)n [(C6H9O5)2PO2H]x [(C6H9O5)PO3H2]y

n = glikozes vienību skaits; x, y = aizstāšanas līmeņi

Parametrs

Pulverveida 1

Pulverveida 2

Fosfatēts dicietes fosfāts (sausā vielā)

≥ 85  %

≥ 75  %

Nemodificēta kviešu ciete (sausā vielā)

≤ 15  %

≤ 25  %

Mitrums

9 –12  %

Kopējais pārtikas šķiedrvielu saturs (sausā vielā)

≥ 76,0  %

≥ 66,0  %

Pelni

≤ 3  %

Proteīns

≤ 0,5  %

Kopējais tauku saturs

≤ 0,50  %

≤ 0,34  %

Saistītā fosfora atlikums

≤ 0,4  % (izteikts kā fosfors)

pH (25 % bieza suspensija)

4,5 –6,5

Smagie metāli

Arsēns: ≤ 1  mg/kg

Svins: ≤ 2  mg/kg

Dzīvsudrabs: ≤ 0,1  mg/kg

Mikrobioloģiskie kritēriji

Kopējais dzīvotspējīgo aerobo mikroorganismu skaits: ≤ 10 4 KVV/g

Kopējais rauga un pelējuma sēnīšu skaits: ≤ 200 KVV/g

Escherichia coli: negatīvs testa rezultāts

Salmonella spp.: negatīvs testa rezultāts

KVV: kolonijas veidojošas vienības.”

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/16

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/938

(2023. gada 10. maijs),

ar ko attiecībā uz jaunā pārtikas produkta Yarrowia lipolytica rauga biomasas lietošanas nosacījumiem groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 (2015. gada 25. novembris) par jauniem pārtikas produktiem un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1852/2001 (1), un jo īpaši tās 12. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) 2015/2283 noteic, ka Savienībā drīkst laist tirgū tikai tādus jaunus pārtikas produktus, kas ir atļauti un iekļauti jauno pārtikas produktu Savienības sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) 2015/2283 noteic, ka Savienībā drīkst laist tirgū tikai tādus jaunus pārtikas produktus, kas ir atļauti un iekļauti jauno pārtikas produktu Savienības sarakstā.

| (2) | Ievērojot Regulas (ES) 2015/2283 8. pantu, ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (2) ir izveidots jauno pārtikas produktu Savienības saraksts. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Regulas (ES) 2015/2283 8. pantu, ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (2) ir izveidots jauno pārtikas produktu Savienības saraksts.

| (3) | Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikumā sniegtajā Savienības sarakstā Yarrowia lipolytica rauga biomasa ir iekļauta kā atļautais jaunais pārtikas produkts. |
| --- | --- |

(3)

Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikumā sniegtajā Savienības sarakstā Yarrowia lipolytica rauga biomasa ir iekļauta kā atļautais jaunais pārtikas produkts.

| (4) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/760 (3) atļāva laist tirgū Yarrowia lipolytica rauga biomasu kā jaunu pārtikas produktu lietošanai uztura bagātinātājos, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/46/EK (4), izņemot uztura bagātinātājos zīdaiņiem un maziem bērniem. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/760 (3) atļāva laist tirgū Yarrowia lipolytica rauga biomasu kā jaunu pārtikas produktu lietošanai uztura bagātinātājos, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/46/EK (4), izņemot uztura bagātinātājos zīdaiņiem un maziem bērniem.

| (5) | 2020. gada 27. jūlijā uzņēmums Skotan S.A. (“pieteikuma iesniedzējs”) saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 1. punktu iesniedza Komisijai pieteikumu ar lūgumu mainīt jaunā pārtikas produkta Yarrowia lipolytica rauga biomasas lietošanas nosacījumus. Pieteikuma iesniedzējs lūdza atļaut Yarrowia lipolytica rauga biomasu izmantot arī ēdienreižu aizstājējos, kas paredzēti svara kontrolei pieaugušajiem. Pieteikuma iesniedzējs arī lūdza mainīt jaunā pārtikas produkta nosaukuma marķējumu. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 27. jūlijā uzņēmums Skotan S.A. (“pieteikuma iesniedzējs”) saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 1. punktu iesniedza Komisijai pieteikumu ar lūgumu mainīt jaunā pārtikas produkta Yarrowia lipolytica rauga biomasas lietošanas nosacījumus. Pieteikuma iesniedzējs lūdza atļaut Yarrowia lipolytica rauga biomasu izmantot arī ēdienreižu aizstājējos, kas paredzēti svara kontrolei pieaugušajiem. Pieteikuma iesniedzējs arī lūdza mainīt jaunā pārtikas produkta nosaukuma marķējumu.

| (6) | Komisija 2020. gada 21. decembrī saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 3. punktu apspriedās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (“Iestāde”) un lūdza tai sniegt zinātnisko atzinumu par jaunā pārtikas produkta Yarrowia lipolytica rauga biomasas lietošanas nosacījumu izmaiņām. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2020. gada 21. decembrī saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 3. punktu apspriedās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (“Iestāde”) un lūdza tai sniegt zinātnisko atzinumu par jaunā pārtikas produkta Yarrowia lipolytica rauga biomasas lietošanas nosacījumu izmaiņām.

| (7) | 2022. gada 1. jūlijā Iestāde saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 11. pantu pieņēma zinātnisko atzinumu par Yarrowia lipolytica rauga biomasas kā jauna pārtikas produkta lietojuma paplašināšanas drošumu saskaņā ar Regulu (ES) 2015/2283 (5). |
| --- | --- |

(7)

2022. gada 1. jūlijā Iestāde saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 11. pantu pieņēma zinātnisko atzinumu par Yarrowia lipolytica rauga biomasas kā jauna pārtikas produkta lietojuma paplašināšanas drošumu saskaņā ar Regulu (ES) 2015/2283 (5).

| (8) | Iestāde savā zinātniskajā atzinumā secināja, ka ierosinātās izmaiņas ir drošas, ja tiek ievēroti ierosinātie lietošanas nosacījumi, tāpēc Yarrowia lipolytica rauga biomasas lietošanas nosacījumus ir lietderīgi grozīt. |
| --- | --- |

(8)

Iestāde savā zinātniskajā atzinumā secināja, ka ierosinātās izmaiņas ir drošas, ja tiek ievēroti ierosinātie lietošanas nosacījumi, tāpēc Yarrowia lipolytica rauga biomasas lietošanas nosacījumus ir lietderīgi grozīt.

| (9) | Atbilstoši nosacījumiem, kā lietojami ēdienreizes aizstājēji, kas satur Yarrowia lipolytica rauga biomasu un ir paredzēti svara kontrolei, kurus ierosinājis pieteikuma iesniedzējs un novērtējusi Iestāde, ar attiecīga marķējuma palīdzību patērētāji ir jāinformē par to, ka ēdienreizes aizstājēji, kas satur Yarrowia lipolytica rauga biomasu un ir paredzēti svara kontrolei, būtu jālieto tikai personām, kas vecākas par 18 gadiem, un tie nebūtu jālieto tad, ja vienā un tajā pašā dienā lieto Yarrowia lipolytica rauga biomasu saturošus uztura bagātinātājus. |
| --- | --- |

(9)

Atbilstoši nosacījumiem, kā lietojami ēdienreizes aizstājēji, kas satur Yarrowia lipolytica rauga biomasu un ir paredzēti svara kontrolei, kurus ierosinājis pieteikuma iesniedzējs un novērtējusi Iestāde, ar attiecīga marķējuma palīdzību patērētāji ir jāinformē par to, ka ēdienreizes aizstājēji, kas satur Yarrowia lipolytica rauga biomasu un ir paredzēti svara kontrolei, būtu jālieto tikai personām, kas vecākas par 18 gadiem, un tie nebūtu jālieto tad, ja vienā un tajā pašā dienā lieto Yarrowia lipolytica rauga biomasu saturošus uztura bagātinātājus.

| (10) | Pieteikumā sniegtā informācija un Iestādes atzinums ir pietiekams pamats, lai konstatētu, ka jaunā pārtikas produkta lietošanas nosacījumu un nosaukuma marķējuma izmaiņas (termina “karstumnonāvēta rauga” svītrošana) atbilst Regulas (ES) 2015/2283 12. panta nosacījumiem, un tās būtu jāapstiprina. |
| --- | --- |

(10)

Pieteikumā sniegtā informācija un Iestādes atzinums ir pietiekams pamats, lai konstatētu, ka jaunā pārtikas produkta lietošanas nosacījumu un nosaukuma marķējuma izmaiņas (termina “karstumnonāvēta rauga” svītrošana) atbilst Regulas (ES) 2015/2283 12. panta nosacījumiem, un tās būtu jāapstiprina.

| (11) | Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 10. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 327, 11.12.2015., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2470 (2017. gada 20. decembris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 izveido jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu (OV L 351, 30.12.2017., 72. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/760 (2019. gada 13. maijs), ar ko uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/2283 pamata kā jaunu pārtikas produktu atļauj laist tirgū Yarrowia lipolytica rauga biomasu un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (OV L 125, 14.5.2019., 13. lpp.).

3

Yarrowia lipolytica

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/46/EK (2002. gada 10. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (OV L 183, 12.7.2002., 51. lpp.).

4

(5)  
  EFSA Journal 2022; 20(7):7450.

5

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikuma 1. tabulā (“Atļautie jaunie pārtikas produkti”) ierakstu “
  Yarrowia lipolytica rauga biomasa” aizstāj ar šādu:

| Atļautais jaunais pārtikas produkts | Jaunā pārtikas produkta lietošanas nosacījumi | Īpašas papildu marķēšanas prasības | Citas prasības | Datu aizsardzība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “Yarrowia lipolytica rauga biomasa | Konkrēta pārtikas kategorija | Maksimālais līmenis | 1. | Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “Yarrowia lipolytica rauga biomasa”. |

Atļautais jaunais pārtikas produkts

Jaunā pārtikas produkta lietošanas nosacījumi

Īpašas papildu marķēšanas prasības

Citas prasības

Datu aizsardzība

“Yarrowia lipolytica rauga biomasa

Konkrēta pārtikas kategorija

Maksimālais līmenis

1.

Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “Yarrowia lipolytica rauga biomasa”.

| 2. | Yarrowia lipolytica rauga biomasu saturošu, svara kontrolei paredzētu ēdienreizes aizstājēju marķējumā ir norāde, ka tos drīkst lietot tikai personas, kas vecākas par 18 gadiem, un tos nedrīkst lietot tad, ja vienā un tajā pašā dienā lieto Yarrowia lipolytica rauga biomasu saturošus uztura bagātinātājus.” |
| --- | --- |

2.

Yarrowia lipolytica rauga biomasu saturošu, svara kontrolei paredzētu ēdienreizes aizstājēju marķējumā ir norāde, ka tos drīkst lietot tikai personas, kas vecākas par 18 gadiem, un tos nedrīkst lietot tad, ja vienā un tajā pašā dienā lieto Yarrowia lipolytica rauga biomasu saturošus uztura bagātinātājus.”

Uztura bagātinātāji, kas atbilst definīcijai Direktīvā 2002/46/EK, izņemot uztura bagātinātājus zīdaiņiem un maziem bērniem

6 g dienā bērniem no 10 gadu vecuma, pusaudžiem un visām pieaugušo lietotāju grupām

3 g dienā bērniem no 3 līdz 9 gadu vecumam

Ēdienreizes aizstājēji svara kontrolei pieaugušajiem

3 g vienā ēdienreizē (maksimāli 2 ēdienreizes dienā, nepārsniedzot 6 g dienā)

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/19

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/939

(2023. gada 10. maijs),

ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 atsauc darbīgās vielas ipkonazola apstiprinājumu, groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 un atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 571/2014

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu un 78. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 571/2014 (2) saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 apstiprināja ipkonazolu kā darbīgo vielu un iekļāva to Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (3) pielikuma B daļas sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 571/2014 (2) saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 apstiprināja ipkonazolu kā darbīgo vielu un iekļāva to Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (3) pielikuma B daļas sarakstā.

| (2) | Pēc tam, kad bija iesniegti apstiprinoši dati par ilgtermiņa risku graudēdājiem putniem, kā prasīts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 571/2014 1. pantā saistībā ar I pielikumu, sākotnējā ziņotāja dalībvalsts, Apvienotā Karaliste (4), novērtēja datus, kurus pēc tam pārskatīja dalībvalstis un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”). Pamatojoties uz iesniegto informāciju, Iestāde secināja, ka attiecībā uz ipkonazola reprezentatīvajiem lietojumiem pastāv augsts ilgtermiņa risks putniem (5). |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad bija iesniegti apstiprinoši dati par ilgtermiņa risku graudēdājiem putniem, kā prasīts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 571/2014 1. pantā saistībā ar I pielikumu, sākotnējā ziņotāja dalībvalsts, Apvienotā Karaliste (4), novērtēja datus, kurus pēc tam pārskatīja dalībvalstis un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”). Pamatojoties uz iesniegto informāciju, Iestāde secināja, ka attiecībā uz ipkonazola reprezentatīvajiem lietojumiem pastāv augsts ilgtermiņa risks putniem (5).

| (3) | 2018. gada 9. martā Eiropas Ķimikāliju aģentūras Riska novērtēšanas komiteja saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1272/2008 (6) 37. panta 4. punktu pieņēma atzinumu (7), kurā tā cita starpā secināja, ka ipkonazols atbilst kritērijiem, lai to klasificētu par reproduktīvajai sistēmai toksisku 1.B kategorijas vielu. |
| --- | --- |

(3)

2018. gada 9. martā Eiropas Ķimikāliju aģentūras Riska novērtēšanas komiteja saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1272/2008 (6) 37. panta 4. punktu pieņēma atzinumu (7), kurā tā cita starpā secināja, ka ipkonazols atbilst kritērijiem, lai to klasificētu par reproduktīvajai sistēmai toksisku 1.B kategorijas vielu.

| (4) | Pēc tam ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2020/1182 (8) tika grozīts Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VI pielikums un ipkonazols tika klasificēts par reproduktīvajai sistēmai toksisku 1.B kategorijas vielu. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2020/1182 (8) tika grozīts Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VI pielikums un ipkonazols tika klasificēts par reproduktīvajai sistēmai toksisku 1.B kategorijas vielu.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) punktu darbīgo vielu var apstiprināt tikai tad, ja to saturošam augu aizsardzības līdzeklim nav nepieņemamas ietekmes uz vidi, jo īpaši uz blakussugām, tai skaitā uz putniem. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) punktu darbīgo vielu var apstiprināt tikai tad, ja to saturošam augu aizsardzības līdzeklim nav nepieņemamas ietekmes uz vidi, jo īpaši uz blakussugām, tai skaitā uz putniem.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.4. punktu darbīgo vielu apstiprina tikai tad, ja tā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 noteikumiem nav klasificēta vai nav jāklasificē par reproduktīvajai sistēmai toksisku 1.B kategorijas vielu, izņemot gadījumus, kad reālajos piedāvātajos lietošanas apstākļos cilvēka eksponētība minētajai augu aizsardzības līdzeklī esošajai vielai ir nenozīmīga. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.4. punktu darbīgo vielu apstiprina tikai tad, ja tā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 noteikumiem nav klasificēta vai nav jāklasificē par reproduktīvajai sistēmai toksisku 1.B kategorijas vielu, izņemot gadījumus, kad reālajos piedāvātajos lietošanas apstākļos cilvēka eksponētība minētajai augu aizsardzības līdzeklī esošajai vielai ir nenozīmīga.

| (7) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 21. panta 1. punktu Komisija informēja dalībvalstis, Iestādi un pieteikuma iesniedzēju, ka tā uzskata, ka, ņemot vērā konstatēto augsto ilgtermiņa risku putniem un ipkonazola klasificēšanu par reproduktīvajai sistēmai toksisku 1.B kategorijas vielu, minētās regulas 4. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) punktā un minētās regulas II pielikuma 3.6.4. punktā noteiktie apstiprināšanas kritēriji vairs nevar tikt izpildīti. Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju iesniegt komentārus. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 21. panta 1. punktu Komisija informēja dalībvalstis, Iestādi un pieteikuma iesniedzēju, ka tā uzskata, ka, ņemot vērā konstatēto augsto ilgtermiņa risku putniem un ipkonazola klasificēšanu par reproduktīvajai sistēmai toksisku 1.B kategorijas vielu, minētās regulas 4. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) punktā un minētās regulas II pielikuma 3.6.4. punktā noteiktie apstiprināšanas kritēriji vairs nevar tikt izpildīti. Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju iesniegt komentārus.

| (8) | Pieteikuma iesniedzējs iesniedza komentārus un papildu informāciju, ko jaunā ziņotāja dalībvalsts Beļģija izskatīja un novērtēja. |
| --- | --- |

(8)

Pieteikuma iesniedzējs iesniedza komentārus un papildu informāciju, ko jaunā ziņotāja dalībvalsts Beļģija izskatīja un novērtēja.

| (9) | Komisija lūdza Iestādi izskatīt pieteikuma iesniedzēja sniegto informāciju, ņemot vērā jaunās ziņotājas dalībvalsts novērtējumu, un jo īpaši apsvērt riskus, ko putniem rada ipkonazola reprezentatīvie lietojumi, un to, vai var uzskatīt, ka ir izpildītas Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.4. punktā noteiktās prasības attiecībā uz cilvēka nenozīmīgu eksponētību (eksponētība caur uzturu un ar uzturu nesaistīta eksponētība). |
| --- | --- |

(9)

Komisija lūdza Iestādi izskatīt pieteikuma iesniedzēja sniegto informāciju, ņemot vērā jaunās ziņotājas dalībvalsts novērtējumu, un jo īpaši apsvērt riskus, ko putniem rada ipkonazola reprezentatīvie lietojumi, un to, vai var uzskatīt, ka ir izpildītas Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.4. punktā noteiktās prasības attiecībā uz cilvēka nenozīmīgu eksponētību (eksponētība caur uzturu un ar uzturu nesaistīta eksponētība).

| (10) | 2022. gada 1. februārī Iestāde nosūtīja Komisijai savu paziņojumu (9), kurā tā norādīja, ka, lai gan ipkonazola atliekas pārtikā ir mazākas par noklusējuma vērtību 0,01 mg/kg un tāpēc ir paredzams, ka eksponētība ipkonazolam caur uzturu būs nenozīmīga, iesniegto pētījumu ierobežoto datu dēļ pastāv neskaidrības par operatoru un strādnieku eksponētību. Konkrētāk, attiecībā uz operatoriem pētījumā netika iekļauti eksponētības mērījumi iekārtu tīrīšanas laikā, bet eksponētība iepakošanas laikā tika atspoguļota kā minimāla ļoti automatizēta procesa dēļ, tādējādi pētījuma reprezentativitāte attiecībā uz parasti izmantoto sēklu apstrādes praksi Savienībā ir ierobežota. Līdz ar to pētījuma datus varēja izmantot tikai daļēji. Turklāt iesniegtajam pētījumam bija ierobežota vērtība attiecībā uz strādniekiem, jo tajā bija aplūkoti dati tikai par diviem strādniekiem. Bez tam attiecībā uz vienu no šiem strādniekiem eksponētību nevarēja uzskatīt par nenozīmīgu, pat ņemot vērā individuālo aizsardzības līdzekļu izmantošanu. |
| --- | --- |

(10)

2022. gada 1. februārī Iestāde nosūtīja Komisijai savu paziņojumu (9), kurā tā norādīja, ka, lai gan ipkonazola atliekas pārtikā ir mazākas par noklusējuma vērtību 0,01 mg/kg un tāpēc ir paredzams, ka eksponētība ipkonazolam caur uzturu būs nenozīmīga, iesniegto pētījumu ierobežoto datu dēļ pastāv neskaidrības par operatoru un strādnieku eksponētību. Konkrētāk, attiecībā uz operatoriem pētījumā netika iekļauti eksponētības mērījumi iekārtu tīrīšanas laikā, bet eksponētība iepakošanas laikā tika atspoguļota kā minimāla ļoti automatizēta procesa dēļ, tādējādi pētījuma reprezentativitāte attiecībā uz parasti izmantoto sēklu apstrādes praksi Savienībā ir ierobežota. Līdz ar to pētījuma datus varēja izmantot tikai daļēji. Turklāt iesniegtajam pētījumam bija ierobežota vērtība attiecībā uz strādniekiem, jo tajā bija aplūkoti dati tikai par diviem strādniekiem. Bez tam attiecībā uz vienu no šiem strādniekiem eksponētību nevarēja uzskatīt par nenozīmīgu, pat ņemot vērā individuālo aizsardzības līdzekļu izmantošanu.

| (11) | Turklāt Iestāde secināja, ka pat tad, ja riska novērtējumā tiek ņemti vērā visi attiecīgie uzlabojumi, ipkonazola reprezentatīvie lietojumi rada augstu ilgtermiņa risku putniem. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt Iestāde secināja, ka pat tad, ja riska novērtējumā tiek ņemti vērā visi attiecīgie uzlabojumi, ipkonazola reprezentatīvie lietojumi rada augstu ilgtermiņa risku putniem.

| (12) | Ņemot vērā Iestādes paustās bažas, Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju iesniegt piezīmes par Iestādes paziņojumu un par tās priekšlikumu atsaukt ipkonazola apstiprinājumu. Pieteikuma iesniedzējs komentārus iesniedza, un tie tika rūpīgi izskatīti. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā Iestādes paustās bažas, Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju iesniegt piezīmes par Iestādes paziņojumu un par tās priekšlikumu atsaukt ipkonazola apstiprinājumu. Pieteikuma iesniedzējs komentārus iesniedza, un tie tika rūpīgi izskatīti.

| (13) | Komisija uzskata, ka ipkonazols vairs neatbilst apstiprināšanas kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) punktā un minētās regulas II pielikuma 3.6.4. punktā. |
| --- | --- |

(13)

Komisija uzskata, ka ipkonazols vairs neatbilst apstiprināšanas kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) punktā un minētās regulas II pielikuma 3.6.4. punktā.

| (14) | Tāpēc būtu lietderīgi ipkonazola apstiprinājumu atsaukt. |
| --- | --- |

(14)

Tāpēc būtu lietderīgi ipkonazola apstiprinājumu atsaukt.

| (15) | Tādēļ Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 būtu attiecīgi jāgroza un Īstenošanas regula (ES) Nr. 571/2014 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(15)

Tādēļ Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 būtu attiecīgi jāgroza un Īstenošanas regula (ES) Nr. 571/2014 būtu jāatceļ.

| (16) | Dalībvalstīm būtu jāatvēl pietiekami daudz laika, lai tās varētu atsaukt ipkonazolu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas. |
| --- | --- |

(16)

Dalībvalstīm būtu jāatvēl pietiekami daudz laika, lai tās varētu atsaukt ipkonazolu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas.

| (17) | Ja dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu piešķir pagarinājuma periodu attiecībā uz ipkonazolu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem, minētajam periodam vajadzētu būt iespējami īsam un tam jābeidzas ne vēlāk kā deviņus mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

(17)

Ja dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu piešķir pagarinājuma periodu attiecībā uz ipkonazolu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem, minētajam periodam vajadzētu būt iespējami īsam un tam jābeidzas ne vēlāk kā deviņus mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

| (18) | Šī regula neliedz uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 7. panta pamata iesniegt jaunus pieteikumus uz ipkonazola apstiprināšanu. |
| --- | --- |

(18)

Šī regula neliedz uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 7. panta pamata iesniegt jaunus pieteikumus uz ipkonazola apstiprināšanu.

| (19) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(19)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Apstiprinājuma atsaukšana

Darbīgās vielas ipkonazola apstiprinājumu atsauc.

2. pants

Grozījums Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma B daļā 73. rindu par ipkonazolu svītro.

3. pants

Pārejas pasākumi

Dalībvalstis vēlākais līdz 2023. gada 31. augustam atsauc tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kas kā darbīgo vielu satur ipkonazolu.

4. pants

Pagarinājuma periods

Jebkurš pagarinājuma periods, ko dalībvalstis piešķīrušas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, beidzas vēlākais 2024. gada 29. februārī.

5. pants

Atcelšana

Īstenošanas regulu (ES) Nr. 571/2014 atceļ.

6. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 10. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 571/2014 (2014. gada 26. maijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū apstiprina darbīgo vielu ipkonazolu un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (OV L 157, 27.5.2014., 96. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 (2011. gada 25. maijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

3

(4)  Pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/155 (2018. gada 31. janvāris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 686/2012, ar ko atjaunošanas procedūras nolūkos dalībvalstīm sadala darbīgo vielu novērtēšanu (OV L 29, 1.2.2018., 8. lpp.), par ziņotāju dalībvalsti attiecībā uz ipkonazolu tika izraudzīta Beļģija.

4

(5)  
  EFSA (Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde), 2017. Technical report on the outcome of the consultation with Member States, the applicant and EFSA on the pesticide risk assessment for ipconazole in light of confirmatory data. Pamatojoša EFSA publikācija, 2017:EN-1260.; doi:10.2903/sp.efsa.2017.EN-1260.

5

EFSA

Technical report on the outcome of the consultation with Member States, the applicant and EFSA on the pesticide risk assessment for ipconazole in light of confirmatory data

EFSA

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

6

(7)  Riska novērtēšanas komiteja. Atzinums, kurā ierosināta ipkonazola harmonizētā klasifikācija un marķējums ES līmenī (ISO); (1RS,2SR,5RS;1RS,2SR,5SR)-2-(4-hlorbenzil)-5-izopropil-1-(1H-1,2,4-triazol-1-ilmetil)ciklopentanols [CAS Nr. 125225-28-7 (visi stereoizomēri); CAS Nr. 115850-69-6 (cis-cis racemāts); CAS Nr. 115937-89-8 (cis-trans racemāts)] EC Nr.: -; CAS Nr.: – CLH-O-0000001412-86-198/F.

7

ISO

CAS

CAS

cis-cis

CAS

cis-trans

EC

CAS

(8)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/1182 (2020. gada 19. maijs), ar ko, to pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, groza VI pielikuma 3. daļu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (OV L 261, 11.8.2020., 2. lpp.).

8

(9)  
  EFSA Panel (Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde), 2022. Statement concerning the review of the approval of the active substance ipconazole. EFSA Journal 2022;20(8):7133, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2022.7133.

9

EFSA Panel

Statement concerning the review of the approval of the active substance ipconazole. EFSA Journal

---

LĒMUMI

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/23

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2023/940

(2023 gada 4. maijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Specializētajā komitejā tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā, kura izveidota ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, attiecībā uz minētā nolīguma 635. panta 1. punktā minētās savstarpējās palīdzības lūgumu standarta veidlapas izstrādi

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 82. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu (ES) 2021/689 (2021. gada 29. aprīlis) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai (1),

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Tirdzniecības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (“Tirdzniecības un sadarbības nolīgums”) (2), tika noslēgts ar Lēmumu (ES) 2021/689. |
| --- | --- |

(1)

Tirdzniecības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (“Tirdzniecības un sadarbības nolīgums”) (2), tika noslēgts ar Lēmumu (ES) 2021/689.

| (2) | Tirdzniecības un sadarbības nolīguma trešās daļas VIII sadaļa papildina noteikumus un atvieglo Eiropas Konvencijas par savstarpējo palīdzību krimināllietās, kas noslēgta Strasbūrā 1959. gada 20. aprīlī, Eiropas Savstarpējās palīdzības konvencijas Papildu protokola, kas noslēgts Strasbūrā 1978. gada 17. martā, un Eiropas Savstarpējās palīdzības konvencijas Otrā papildu protokola, kas noslēgts Strasbūrā 2001. gada 8. novembrī, piemērošanu starp dalībvalstīm, no vienas puses, un Apvienoto Karalisti, no otras puses. |
| --- | --- |

(2)

Tirdzniecības un sadarbības nolīguma trešās daļas VIII sadaļa papildina noteikumus un atvieglo Eiropas Konvencijas par savstarpējo palīdzību krimināllietās, kas noslēgta Strasbūrā 1959. gada 20. aprīlī, Eiropas Savstarpējās palīdzības konvencijas Papildu protokola, kas noslēgts Strasbūrā 1978. gada 17. martā, un Eiropas Savstarpējās palīdzības konvencijas Otrā papildu protokola, kas noslēgts Strasbūrā 2001. gada 8. novembrī, piemērošanu starp dalībvalstīm, no vienas puses, un Apvienoto Karalisti, no otras puses.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/41/ES (3) par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu krimināllietās un Padomes Aktu (2000. gada 29. maijs), ar ko izstrādā Konvenciju par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās (4), piemēro saskaņā ar Līgumiem. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/41/ES (3) par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu krimināllietās un Padomes Aktu (2000. gada 29. maijs), ar ko izstrādā Konvenciju par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās (4), piemēro saskaņā ar Līgumiem.

| (4) | Ievērojot Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 635. panta 1. punktu, Specializētās komitejas tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā pienākums ir izstrādāt standarta veidlapu savstarpējās palīdzības lūgumiem, pieņemot Tirdzniecības un sadarbības nolīguma pielikumu. Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 635. panta 2. punktu, ja Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā pieņem lēmumu, ar kuru izstrādā šādu standarta veidlapu, savstarpējās palīdzības lūgumus iesniedz, izmantojot minēto standarta veidlapu. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 635. panta 1. punktu, Specializētās komitejas tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā pienākums ir izstrādāt standarta veidlapu savstarpējās palīdzības lūgumiem, pieņemot Tirdzniecības un sadarbības nolīguma pielikumu. Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 635. panta 2. punktu, ja Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā pieņem lēmumu, ar kuru izstrādā šādu standarta veidlapu, savstarpējās palīdzības lūgumus iesniedz, izmantojot minēto standarta veidlapu.

| (5) | Savstarpējās palīdzības lūgumu standarta veidlapa atvieglos dalībvalstu kompetento iestāžu, no vienas puses, un Apvienotās Karalistes, no otras puses, savstarpējo palīdzību, jo tajā tiks norādīta visa vajadzīgā informācija, kas iekļaujama lūgumā. |
| --- | --- |

(5)

Savstarpējās palīdzības lūgumu standarta veidlapa atvieglos dalībvalstu kompetento iestāžu, no vienas puses, un Apvienotās Karalistes, no otras puses, savstarpējo palīdzību, jo tajā tiks norādīta visa vajadzīgā informācija, kas iekļaujama lūgumā.

| (6) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Specializētajā komitejā tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā. |
| --- | --- |

(6)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Specializētajā komitejā tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā.

| (7) | Saskaņā ar Lēmumu (ES) 2021/689, kura materiālais juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pants, Tirdzniecības un sadarbības nolīgums ir saistošs visām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Lēmumu (ES) 2021/689, kura materiālais juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pants, Tirdzniecības un sadarbības nolīgums ir saistošs visām dalībvalstīm.

| (8) | Ar Lēmumu (ES) 2021/689 Dānijai un Īrijai ir saistoša Tirdzniecības un sadarbības nolīguma trešā daļa, un tādēļ tās piedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu, pieņemšanā un piemērošanā, |
| --- | --- |

(8)

Ar Lēmumu (ES) 2021/689 Dānijai un Īrijai ir saistoša Tirdzniecības un sadarbības nolīguma trešā daļa, un tādēļ tās piedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu, pieņemšanā un piemērošanā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Specializētajā komitejā tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā, kura izveidota ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu, attiecībā uz savstarpējās palīdzības lūgumu standarta veidlapas izstrādi, ir izklāstīta minētās specializētās komitejas lēmuma projektā, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2023 gada 4. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  OV L 149, 30.4.2021., 2. lpp.

1

(2)  
  OV L 149, 30.4.2021., 10. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/41/ES (2014. gada 3. aprīlis) par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu krimināllietās (OV L 130, 1.5.2014., 1. lpp.).

3

(4)  
  OV C 197, 12.7.2000., 1. lpp.

4

---

PROJEKTS

AR TIRDZNIECĪBAS UN SADARBĪBAS NOLĪGUMA STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENU, NO VIENAS PUSES, UN LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTO KARALISTI, NO OTRAS PUSES, 8. PANTA 1. PUNKTA R) APAKŠPUNKTU IZVEIDOTĀS SPECIALIZĒTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. ...

(... gada ...),

ar ko izstrādā standarta veidlapu savstarpējās palīdzības lūgumiem (2023 (1)/...)

SPECIALIZĒTĀ KOMITEJA TIESĪBAIZSARDZĪBAS UN TIESU IESTĀŽU SADARBĪBAS JOMĀ

ņemot vērā Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (“Tirdzniecības un sadarbības nolīgums”), un jo īpaši tā 635. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek pieņemts 50. pielikums Tirdzniecības un sadarbības nolīgumam, ar ko izstrādā standarta veidlapu savstarpējās palīdzības lūgumiem krimināllietās, kā noteikts šā lēmuma papildinājumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā trešā mēneša pirmajā dienā pēc tā pieņemšanas.

...,

Specializētās komitejas tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā vārdā –

līdzpriekšsēdētāji

---

(1)  Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 1. pielikuma 9. panta 2. punktu sekretariāts reģistrē ikvienu lēmumu vai ieteikumu ar sērijas numuru un atsauci uz tā pieņemšanas datumu.

1

---

Papildinājums

Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 50. PIELIKUMS

LŪGUMS SNIEGT SAVSTARPĒJU PALĪDZĪBU KRIMINĀLLIETĀS

Šo veidlapu izmanto kompetentās iestādes, uz kurām tā attiecas saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti.

Saskaņā ar attiecīgajām datu aizsardzības prasībām sniegtajai informācijai ir jābūt būtiskai un tā ietver vienīgi to, kas ir nepieciešams šā lūguma izpildei.

| A IEDAĻA
  Atsauce uz lietu: ...
  Pieprasījuma iesniedzēja valsts: ...
  Pieprasītāja iestāde: ...
  Pieprasījuma saņēmēja valsts: ...
  Pieprasījuma saņēmēja iestāde (ja zināma): ... |
| --- |
| B IEDAĻA.   Steidzamība
  Lūdzam norādīt, vai steidzamība ir saistīta ar:






  ☐ | pierādījuma slēpšanu vai iznīcināšanu |

A IEDAĻA

Atsauce uz lietu: ...

Pieprasījuma iesniedzēja valsts: ...

Pieprasītāja iestāde: ...

Pieprasījuma saņēmēja valsts: ...

Pieprasījuma saņēmēja iestāde (ja zināma): ...

B IEDAĻA.   Steidzamība

Lūdzam norādīt, vai steidzamība ir saistīta ar:

☐

pierādījuma slēpšanu vai iznīcināšanu

| ☐ | drīzo tiesas procesu |
| --- | --- |

☐

drīzo tiesas procesu

| ☐ | apcietinājumā esošu personu |
| --- | --- |

☐

apcietinājumā esošu personu

| ☐ | noilguma termiņu |
| --- | --- |

☐

noilguma termiņu

| ☐ | citu iemeslu |
| --- | --- |

☐

citu iemeslu

Lūdzam precizēt:

...

Lūguma izpildes termiņi ir noteikti Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 640. pantā. Tomēr, ja šis lūgums ir steidzams un/vai ir vajadzīga rīcība līdz konkrētam datumam/noteiktā datumā, precizējiet un paskaidrojiet tā iemeslu: ...

...

C IEDAĻA.   Konfidencialitāte

| ☐ | Šis lūgums ir konfidenciāls |
| --- | --- |

☐

Šis lūgums ir konfidenciāls

Attiecīgā gadījumā sniedziet papildu informāciju:...

...

D IEDAĻA.   Saistība ar agrāku vai vienlaicīgu palīdzības lūgumu

Attiecīgā gadījumā norādiet darbības, kas veiktas šajās vai saistītajās procedūrās, lai iegūtu šos pierādījumus, izmantojot citus kanālus. Norādiet, vai šis savstarpējās palīdzības lūgums papildina agrāku vai vienlaicīgu palīdzības lūgumu/lūgumus pieprasījuma saņēmējai valstij un attiecīgā gadījumā citai valstij.

☐   Iepriekšēja sadarbība ar tiesībaizsardzības iestādēm, prokuroriem vai citām iestādēm

Sniedziet informāciju par pieprasījuma iesniedzējas valsts jebkādu iepriekšēju saziņu, tostarp valsts nosaukumu, iestādi, ar kuru notikusi saziņa, attiecīgo kontaktinformāciju un lietas atsauces numurus: ...

...

...

☐   Iepriekšējs saistīts vai vienlaicīgs savstarpējas palīdzības lūgums vai Eiropas izmeklēšanas rīkojums

Sniedziet informāciju, kas ir būtiska, lai identificētu citus lūgumus, tostarp valsts nosaukumu, iestādi, kurai tas nosūtīts, lūguma datumu un pieprasītājas iestādes un pieprasījuma saņēmējas iestādes piešķirtos atsauces numurus:...

...

...

☐   Citi

Attiecīgā gadījumā sniedziet informāciju saistībā ar šo citu palīdzības lūgumu: ...

...

...

E IEDAĻA.   Lūguma pamatojums

1.   Nodarījuma(-u) klasifikācija

Lai nodrošinātu, ka šis lūgums tiek nosūtīts attiecīgajai iestādei, norādiet tā(-o) nodarījuma(-u) būtību un juridisko klasifikāciju, par kuru(-iem) ir iesniegts lūgums:...

...

...

Norādiet maksimālo sodu, noilgumu un attiecīgā gadījumā tiesību normas/kodeksa tekstu, tostarp attiecīgos noteikumus par sankcijām:

...

...

2.   Faktu kopsavilkums

Nodarījuma(-u) pamatā esošā(-o) nodarījuma(-u) apraksts, attiecībā uz kuru(-iem) tiek lūgta palīdzība, un to pamatā esošo faktu kopsavilkums:...

...

...

Attiecībā uz procesuālo dokumentu un tiesas nolēmumu izsniegšanu sniedziet īsu kopsavilkumu par izsniedzamo(-ajiem) dokumentu(-iem) un/vai nolēmumu(-iem), ja tas nav pieejams pieprasījuma saņēmējas valsts valodā: ...

...

Attiecībā uz citiem lūgumiem aprakstiet, kā pieprasītie pierādījumi/pasākums var palīdzēt saistībā ar nodarījuma(-u) izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par to:...

...

Izmeklēšanas/tiesvedības posms:

| ☐ | izmeklēšana |
| --- | --- |

☐

izmeklēšana

| ☐ | kriminālvajāšana |
| --- | --- |

☐

kriminālvajāšana

| ☐ | tiesas process |
| --- | --- |

☐

tiesas process

| ☐ | citi, precizēt:...
  ...
  ... |
| --- | --- |

☐

citi, precizēt:...

...

...

Ar šā pierādījuma iegūšanu iespējamo saistīto risku apraksts:...

...

...

Jebkura cita informācija, ko pieprasījuma iesniedzēja valsts uzskata par lietderīgu izpildiestādei saistībā ar palīdzības lūguma izpildi: ...

...

...

3.   Vai šis nodarījums ir Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 640. panta 6. punktā minētais braukšanas pārkāpums:

| ☐ | jā |
| --- | --- |

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

4.   Tiesvedības veids, kam izdots lūgums:

| ☐ | tiesvedība attiecībā uz nodarījumiem, sodu piemērošana par kuriem laikā, kad tiek lūgta palīdzība, piekrīt pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesu iestāžu jurisdikcijai. |
| --- | --- |

☐

tiesvedība attiecībā uz nodarījumiem, sodu piemērošana par kuriem laikā, kad tiek lūgta palīdzība, piekrīt pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesu iestāžu jurisdikcijai.

| ☐ | tiesvedība, ko administratīvās iestādes ierosinājušas par rīcību, kura kā tiesību normu pārkāpums ir sodāma saskaņā ar pieprasījuma iesniedzējas valsts vai pieprasījuma saņēmējas valsts tiesību aktiem, un ja pēc šādu iestāžu lēmuma var tikt ierosināta tiesvedība tiesā, kurai ir jurisdikcija konkrēti krimināllietās. |
| --- | --- |

☐

tiesvedība, ko administratīvās iestādes ierosinājušas par rīcību, kura kā tiesību normu pārkāpums ir sodāma saskaņā ar pieprasījuma iesniedzējas valsts vai pieprasījuma saņēmējas valsts tiesību aktiem, un ja pēc šādu iestāžu lēmuma var tikt ierosināta tiesvedība tiesā, kurai ir jurisdikcija konkrēti krimināllietās.

F IEDAĻA.   Attiecīgo fizisko vai juridisko personu identitāte

Sniedziet tikai tādu informāciju, kas ir būtiska un ietver vienīgi to, kas ir nepieciešams šā lūguma izpildei. Ja runa ir par vairāk nekā vienu personu, sniedziet informāciju par katru personu.

| 1. | Norādiet visu zināmo informāciju par tās(-o) personas(-u) identitāti, uz kuru(-ām) attiecas pasākums:






  i) | Fiziska(-as) persona(-as)
  Uzvārds(-i):...
  Vārds(-i):...
  Cits(-i) attiecīgs(-i) vārds(-i), ja ir:...
  Pieņemtais(-ie) vārds(-i), ja ir:...
  Dzimums:...
  Valstspiederība:...
  Personas kods un sociālā nodrošinājuma numurs:...
  Personas identitātes dokumenta(-u) veids(-i) un numurs(-i) (identitātes karte, pase), ja ir:
  ...
  Dzimšanas datums:...
  Dzimšanas vieta:...
  Dzīvesvieta un/vai zināmā adrese; ja adrese nav zināma, tad pēdējā zināmā adrese:
  ...
  Darba vieta (tostarp kontaktinformācija):...
  Cita kontaktinformācija (e-pasts, tālruņa Nr.):...
  Valoda(-as), kuru(-as) persona saprot:...
  Norādiet, kāds statuss tiesvedībā tajā brīdī ir attiecīgajai personai:






  ☐ | aizdomās turētais vai apsūdzētais |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Norādiet visu zināmo informāciju par tās(-o) personas(-u) identitāti, uz kuru(-ām) attiecas pasākums:

i)

Fiziska(-as) persona(-as)

Uzvārds(-i):...

Vārds(-i):...

Cits(-i) attiecīgs(-i) vārds(-i), ja ir:...

Pieņemtais(-ie) vārds(-i), ja ir:...

Dzimums:...

Valstspiederība:...

Personas kods un sociālā nodrošinājuma numurs:...

Personas identitātes dokumenta(-u) veids(-i) un numurs(-i) (identitātes karte, pase), ja ir:

...

Dzimšanas datums:...

Dzimšanas vieta:...

Dzīvesvieta un/vai zināmā adrese; ja adrese nav zināma, tad pēdējā zināmā adrese:

...

Darba vieta (tostarp kontaktinformācija):...

Cita kontaktinformācija (e-pasts, tālruņa Nr.):...

Valoda(-as), kuru(-as) persona saprot:...

Norādiet, kāds statuss tiesvedībā tajā brīdī ir attiecīgajai personai:

☐

aizdomās turētais vai apsūdzētais

| ☐ | cietušais |
| --- | --- |

☐

cietušais

| ☐ | liecinieks |
| --- | --- |

☐

liecinieks

| ☐ | eksperts |
| --- | --- |

☐

eksperts

| ☐ | trešā persona |
| --- | --- |

☐

trešā persona

| ☐ | cits (precizējiet): ... |
| --- | --- |

☐

cits (precizējiet): ...

| ii) | Juridiska(-as) persona(-as)
  Nosaukums(-i):...
  Juridiskas personas forma:...
  Saīsinātais nosaukums, parasti lietotais nosaukums vai tirdzniecības nosaukums, ja ir:
  ...
  Juridiskā adrese/birojs:...
  Reģistrācijas numurs:...
  Juridiskās personas adrese:...
  Cita kontaktinformācija (e-pasts, tālruņa Nr.):...
  Juridiskās personas pārstāvja uzvārds, vārds:...
  Norādiet, kāds statuss tiesvedībā tajā brīdī ir attiecīgajai personai:






  ☐ | aizdomās turētais vai apsūdzētais |
| --- | --- | --- |

ii)

Juridiska(-as) persona(-as)

Nosaukums(-i):...

Juridiskas personas forma:...

Saīsinātais nosaukums, parasti lietotais nosaukums vai tirdzniecības nosaukums, ja ir:

...

Juridiskā adrese/birojs:...

Reģistrācijas numurs:...

Juridiskās personas adrese:...

Cita kontaktinformācija (e-pasts, tālruņa Nr.):...

Juridiskās personas pārstāvja uzvārds, vārds:...

Norādiet, kāds statuss tiesvedībā tajā brīdī ir attiecīgajai personai:

☐

aizdomās turētais vai apsūdzētais

| ☐ | cietušais |
| --- | --- |

☐

cietušais

| ☐ | liecinieks |
| --- | --- |

☐

liecinieks

| ☐ | eksperts |
| --- | --- |

☐

eksperts

| ☐ | trešā persona |
| --- | --- |

☐

trešā persona

| ☐ | cits (precizējiet):... |
| --- | --- |

☐

cits (precizējiet):...

| 2. | Jebkura cita būtiska informācija:
  ...
  ... |
| --- | --- |

2.

Jebkura cita būtiska informācija:

...

...

G IEDAĻA.   Nepieciešamais pasākums

| 1. | Precizējiet nepieciešamo pasākumu:






  ☐ | Kratīšana un konfiskācija (ja atzīmēts, jāaizpilda H1. iedaļa) |
| --- | --- | --- |

1.

Precizējiet nepieciešamo pasākumu:

☐

Kratīšana un konfiskācija (ja atzīmēts, jāaizpilda H1. iedaļa)

| ☐ | Dokumentu un/vai darījumdarbības dokumentu iesniegšana |
| --- | --- |

☐

Dokumentu un/vai darījumdarbības dokumentu iesniegšana

| ☐ | Bankas informācijas dokumentu vai informācijas no citām finanšu iestādēm sniegšana (ja atzīmēts, jāaizpilda H2. iedaļa) |
| --- | --- |

☐

Bankas informācijas dokumentu vai informācijas no citām finanšu iestādēm sniegšana (ja atzīmēts, jāaizpilda H2. iedaļa)

| ☐ | Procesuālo dokumentu un tiesas nolēmumu izsniegšana ar pieprasījuma saņēmējas valsts palīdzību |
| --- | --- |

☐

Procesuālo dokumentu un tiesas nolēmumu izsniegšana ar pieprasījuma saņēmējas valsts palīdzību

| ☐ | Tādas informācijas vai pierādījumu iegūšana, kas jau ir pieprasījuma saņēmējas valsts rīcībā |
| --- | --- |

☐

Tādas informācijas vai pierādījumu iegūšana, kas jau ir pieprasījuma saņēmējas valsts rīcībā

| ☐ | Tādas informācijas iegūšana, kas iekļauta policijas vai tiesu iestāžu datubāzēs |
| --- | --- |

☐

Tādas informācijas iegūšana, kas iekļauta policijas vai tiesu iestāžu datubāzēs

| ☐ | Paziņojumi un uzklausīšanas (ja atzīmēts, jāaizpilda F iedaļa (Attiecīgo fizisko vai juridisko personu identitāte) un I iedaļa (Izpildei vajadzīgās formalitātes un procedūras)):






  ☐ | liecinieks |
| --- | --- | --- |

☐

Paziņojumi un uzklausīšanas (ja atzīmēts, jāaizpilda F iedaļa (Attiecīgo fizisko vai juridisko personu identitāte) un I iedaļa (Izpildei vajadzīgās formalitātes un procedūras)):

☐

liecinieks

| ☐ | eksperts |
| --- | --- |

☐

eksperts

| ☐ | aizdomās turētais vai apsūdzētais |
| --- | --- |

☐

aizdomās turētais vai apsūdzētais

| ☐ | cietušais |
| --- | --- |

☐

cietušais

| ☐ | trešā persona |
| --- | --- |

☐

trešā persona

| ☐ | Uzklausīšana, izmantojot videokonferenci, telefonkonferenci vai citu audiovizuālu pārraidi. (Ja atzīmēts, jāaizpilda H4. iedaļa):






  ☐ | liecinieks |
| --- | --- | --- |

☐

Uzklausīšana, izmantojot videokonferenci, telefonkonferenci vai citu audiovizuālu pārraidi. (Ja atzīmēts, jāaizpilda H4. iedaļa):

☐

liecinieks

| ☐ | eksperts |
| --- | --- |

☐

eksperts

| ☐ | aizdomās turētais vai apsūdzētais |
| --- | --- |

☐

aizdomās turētais vai apsūdzētais

| ☐ | cietušais |
| --- | --- |

☐

cietušais

| ☐ | trešā persona |
| --- | --- |

☐

trešā persona

| ☐ | Abonenta/struktūras datu iegūšana (ja atzīmēts, jāaizpilda H3. iedaļa) |
| --- | --- |

☐

Abonenta/struktūras datu iegūšana (ja atzīmēts, jāaizpilda H3. iedaļa)

| ☐ | Datu plūsmas/pasākumu datu iegūšana (ja atzīmēts, jāaizpilda H3. iedaļa) |
| --- | --- |

☐

Datu plūsmas/pasākumu datu iegūšana (ja atzīmēts, jāaizpilda H3. iedaļa)

| ☐ | Satura datu iegūšana (ja atzīmēts, jāaizpilda H3. iedaļa) |
| --- | --- |

☐

Satura datu iegūšana (ja atzīmēts, jāaizpilda H3. iedaļa)

| ☐ | Izmeklēšanas pasākums, kas ietver pierādījumu vākšanu reāllaikā, pastāvīgi un noteiktā laikposmā:






  ☐ | bankas vai citu finanšu operāciju uzraudzība |
| --- | --- | --- |

☐

Izmeklēšanas pasākums, kas ietver pierādījumu vākšanu reāllaikā, pastāvīgi un noteiktā laikposmā:

☐

bankas vai citu finanšu operāciju uzraudzība

| ☐ | kontrolētas piegādes |
| --- | --- |

☐

kontrolētas piegādes

| ☐ | cits (precizējiet): ... |
| --- | --- |

☐

cits (precizējiet): ...

| ☐ | Pagaidu pasākums(-i), lai saglabātu pierādījumus, saglabātu esošo situāciju vai aizsargātu apdraudētās tiesiskās intereses (ja atzīmēts, jāaizpilda H5. iedaļa) |
| --- | --- |

☐

Pagaidu pasākums(-i), lai saglabātu pierādījumus, saglabātu esošo situāciju vai aizsargātu apdraudētās tiesiskās intereses (ja atzīmēts, jāaizpilda H5. iedaļa)

| ☐ | Apcietinājumā esošas personas pagaidu pārsūtīšana uz pieprasījuma iesniedzēju valsti (ja atzīmēts, jāaizpilda H6. iedaļa) |
| --- | --- |

☐

Apcietinājumā esošas personas pagaidu pārsūtīšana uz pieprasījuma iesniedzēju valsti (ja atzīmēts, jāaizpilda H6. iedaļa)

| ☐ | Apcietinājumā esošas personas pagaidu pārsūtīšana uz pieprasījuma saņēmēju valsti (ja atzīmēts, jāaizpilda H6. iedaļa) |
| --- | --- |

☐

Apcietinājumā esošas personas pagaidu pārsūtīšana uz pieprasījuma saņēmēju valsti (ja atzīmēts, jāaizpilda H6. iedaļa)

| ☐ | Slepena izmeklēšana (ja atzīmēts, jāaizpilda H7. iedaļa): |
| --- | --- |

☐

Slepena izmeklēšana (ja atzīmēts, jāaizpilda H7. iedaļa):

| ☐ | Cits (precizējiet):...
  ...
  ... |
| --- | --- |

☐

Cits (precizējiet):...

...

...

| 2. | Aprakstiet vajadzīgo palīdzību un, ja zināms, vietu, kur atrodas/tiek uzskatīts, ka atrodas, pierādījumi un visu nepieciešamo informāciju, kas vajadzīga šā pasākuma veikšanai. Lai pieprasītu, ka formalitātes vai procedūras tiek ievērotas, lūdzam skatīt I iedaļu:...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

2.

Aprakstiet vajadzīgo palīdzību un, ja zināms, vietu, kur atrodas/tiek uzskatīts, ka atrodas, pierādījumi un visu nepieciešamo informāciju, kas vajadzīga šā pasākuma veikšanai. Lai pieprasītu, ka formalitātes vai procedūras tiek ievērotas, lūdzam skatīt I iedaļu:...

...

...

...

H IEDAĻA.   Papildu prasības atsevišķiem pasākumiem

Aizpildiet iedaļas, kas attiecas uz prasīto(-ajiem) izmeklēšanas pasākumu(-iem):

H1 IEDAĻA.   Kratīšana un konfiskācija

Fiziska vai juridiska persona, kas saistīta ar kratīšanu. Ja ir vairāk par vienu, sniedziet sīkāku informāciju par katru:

...

...

Telpas, kurās veicama kratīšana. Sniedziet sīkāku informāciju par to, kā persona ir saistīta ar telpām. Ja ir vairāk par vienu, sniedziet sīkāku informāciju par katru:...

...

...

Kādi pierādījumi tiek meklēti? Iespējami detalizētāk norādiet meklējamo elementu:...

...

...

Kāpēc uzskatāt, ka pierādījumi, visticamāk, ir atrodami iepriekš minētajā vietā un ka tiem ir būtiska nozīme izmeklēšanā?...

...

...

Vai pastāv risks atgūt slepenus materiālus? Ja tā ir, sniedziet sīku informāciju:

...

...

...

Vai kratīšanā būs jāpiedalās kādai pieprasījuma iesniedzējas valsts amatpersonai? (Ja jā, lūdzu, sniedziet sīkāku informāciju I iedaļā):

| ☐ | jā |
| --- | --- |

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

Jebkura zināma informācija saistībā ar izmeklēšanu citās valstīs, kas var ietekmēt šo kratīšanas un konfiskācijas pieprasījumu:...

...

...

Sniedziet jebkādu citu būtisku informāciju saistībā ar kratīšanu un konfiskāciju:

...

H2 IEDAĻA.   Informācija par bankas un citiem finanšu kontiem

Ja runa ir par vairāk nekā vienu kontu, sniedziet informāciju par katru kontu.

Precizējiet, kāda informācija tiek pieprasīta:

| ☐ | informācija par bankas kontiem, kas personai ir vai attiecībā uz kuriem tai ir konkrētas pilnvaras |
| --- | --- |

☐

informācija par bankas kontiem, kas personai ir vai attiecībā uz kuriem tai ir konkrētas pilnvaras

| ☐ | informācija par citiem finanšu kontiem, kas personai ir vai attiecībā uz kuriem tai ir konkrētas pilnvaras |
| --- | --- |

☐

informācija par citiem finanšu kontiem, kas personai ir vai attiecībā uz kuriem tai ir konkrētas pilnvaras

| ☐ | informācija par bankas operācijām:






  ☐ | bankas kontu izraksti |
| --- | --- | --- |

☐

informācija par bankas operācijām:

☐

bankas kontu izraksti

| ☐ | konta atvēršanas dokumentācija |
| --- | --- |

☐

konta atvēršanas dokumentācija

| ☐ | pilnvara vai vairāki konta turētāji |
| --- | --- |

☐

pilnvara vai vairāki konta turētāji

| ☐ | cits (precizējiet) ... |
| --- | --- |

☐

cits (precizējiet) ...

| ☐ | informācija par citām finanšu operācijām:






  ☐ | konta pārskati |
| --- | --- | --- |

☐

informācija par citām finanšu operācijām:

☐

konta pārskati

| ☐ | konta atvēršanas dokumentācija |
| --- | --- |

☐

konta atvēršanas dokumentācija

| ☐ | pilnvara vai vairāki konta turētāji |
| --- | --- |

☐

pilnvara vai vairāki konta turētāji

| ☐ | cits (precizējiet) ... |
| --- | --- |

☐

cits (precizējiet) ...

Ja iespējams, norādiet:

| | Konta īpašnieka vārds, uzvārds/nosaukums:... |
| --- | --- |

Konta īpašnieka vārds, uzvārds/nosaukums:...

| | Bankas/finanšu iestādes nosaukums:... |
| --- | --- |

Bankas/finanšu iestādes nosaukums:...

| | IBAN vai konta numurs un bankas kods:... |
| --- | --- |

IBAN vai konta numurs un bankas kods:...

| | Darījumu laika skala:... |
| --- | --- |

Darījumu laika skala:...

| ☐ | Cits (precizējiet):... |
| --- | --- |

☐

Cits (precizējiet):...

Sniedziet papildu pamatojumu tam, kāpēc šie pierādījumi varētu būt būtiski un svarīgi izmeklēšanai, tostarp konta saikni ar izdarīto noziegumu:...

...

...

Ja nepieciešams, sniedziet papildu informāciju, kas varētu būt nepieciešama šā lūguma izpildei: ...

...

H3 IEDAĻA.   Abonenta, datu plūsmas, atrašanās vietas un satura dati

Pieprasīto datu veids:

| ☐ | Abonenta/struktūras dati (piemēram, tālruņa numura vai IP adreses abonements), norādiet:...
  ... |
| --- | --- |

☐

Abonenta/struktūras dati (piemēram, tālruņa numura vai IP adreses abonements), norādiet:...

...

| ☐ | Datu plūsmas/notikumu dati, norādiet:... |
| --- | --- |

☐

Datu plūsmas/notikumu dati, norādiet:...

| ☐ | Atrašanās vietas dati, norādiet:... |
| --- | --- |

☐

Atrašanās vietas dati, norādiet:...

| ☐ | Satura dati (piemēram, tīmekļa/pastkastītes izraksta vai ziņojumu žurnāls, momentuzņēmums), norādiet:...
  ... |
| --- | --- |

☐

Satura dati (piemēram, tīmekļa/pastkastītes izraksta vai ziņojumu žurnāls, momentuzņēmums), norādiet:...

...

| ☐ | Cits (precizējiet):... |
| --- | --- |

☐

Cits (precizējiet):...

Visos abonenta, datplūsmas vai atrašanās vietas un satura datu pieprasījumos ir jānorāda šāda informācija:

| ☐ | Datums (DD/MM/GGGG):... |
| --- | --- |

☐

Datums (DD/MM/GGGG):...

| ☐ | Laika zīmogs (hh:mm:ss):... |
| --- | --- |

☐

Laika zīmogs (hh:mm:ss):...

| ☐ | Laika josla:... |
| --- | --- |

☐

Laika josla:...

Sniedziet sīkāku informāciju, lai palīdzētu identificēt pieprasītos datus:

| ☐ | IP adrese (un attiecīgā gadījumā porta numurs):... |
| --- | --- |

☐

IP adrese (un attiecīgā gadījumā porta numurs):...

| ☐ | Tālruņa numurs(-i):... |
| --- | --- |

☐

Tālruņa numurs(-i):...

| ☐ | IMEI numurs(-i):... |
| --- | --- |

☐

IMEI numurs(-i):...

| ☐ | Cits (precizējiet): ... |
| --- | --- |

☐

Cits (precizējiet): ...

H4 IEDAĻA.   Videokonference vai telefonkonference vai cita audiovizuāla pārraide

Ja tiek prasīta nopratināšana ar videokonferences vai telefonkonferences vai citas audiovizuālas pārraides palīdzību:

| | norādiet tās iestādes nosaukumu, kura veiks uzklausīšanu (norādiet tās personas vārdu un uzvārdu, kura vadīs uzklausīšanu/kontaktinformāciju/valodu, ja tāda ir pieejama):...
  ... |
| --- | --- |

norādiet tās iestādes nosaukumu, kura veiks uzklausīšanu (norādiet tās personas vārdu un uzvārdu, kura vadīs uzklausīšanu/kontaktinformāciju/valodu, ja tāda ir pieejama):...

...

| | Datums (DD/MM/GGGG):... |
| --- | --- |

Datums (DD/MM/GGGG):...

| | Konferences sākuma laiks (hh:mm:ss):... |
| --- | --- |

Konferences sākuma laiks (hh:mm:ss):...

| | Laika josla:... |
| --- | --- |

Laika josla:...

| | Aptuvenais uzklausīšanas ilgums:... |
| --- | --- |

Aptuvenais uzklausīšanas ilgums:...

| | Tehniskā informācija: | Vietas nosaukums:... |
| --- | --- | --- |

Tehniskā informācija:

Vietas nosaukums:...

| | Sakaru sistēma:... |
| --- | --- |

Sakaru sistēma:...

| | Tehniķa kontaktinformācija (valoda):... |
| --- | --- |

Tehniķa kontaktinformācija (valoda):...

| | Priekšpārbaudes datums un laiks:... |
| --- | --- |

Priekšpārbaudes datums un laiks:...

| | Pirmstesta operatora kontaktinformācija, ja tā ir zināma:... |
| --- | --- |

Pirmstesta operatora kontaktinformācija, ja tā ir zināma:...

| | Valoda un mutiskās tulkošanas kārtība:... |
| --- | --- |

Valoda un mutiskās tulkošanas kārtība:...

| | Citas prasības (precizējiet):...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

Citas prasības (precizējiet):...

...

...

...

| ☐ | Šis lūgums attiecas uz apsūdzēto vai aizdomās turēto personu, un šīs personas nopratināšana notiek vai ir daļa no minētās personas tiesas procesa.
  Iemesls(-i), kāpēc lieciniekam vai ekspertam nav vēlams vai nav iespējams ierasties personīgi:
  ...
  Precizējiet, vai persona, aizdomās turētā vai apsūdzētā persona ir devusi savu piekrišanu:






  ☐ | jā |
| --- | --- | --- |

☐

Šis lūgums attiecas uz apsūdzēto vai aizdomās turēto personu, un šīs personas nopratināšana notiek vai ir daļa no minētās personas tiesas procesa.

Iemesls(-i), kāpēc lieciniekam vai ekspertam nav vēlams vai nav iespējams ierasties personīgi:

...

Precizējiet, vai persona, aizdomās turētā vai apsūdzētā persona ir devusi savu piekrišanu:

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

| ☐ | es prasu, lai tiek prasīta personas piekrišana, pirms tiek turpināta šā lūguma izskatīšana |
| --- | --- |

☐

es prasu, lai tiek prasīta personas piekrišana, pirms tiek turpināta šā lūguma izskatīšana

H5 IEDAĻA.   Pagaidu pasākumi

Ja tiek pieprasīts pagaidu pasākums, lai saglabātu pierādījumus, saglabātu esošo situāciju vai aizsargātu apdraudētas tiesiskās intereses, norādiet, vai:

| ☐ | priekšmets ir jānodod pieprasījuma iesniedzējai valstij |
| --- | --- |

☐

priekšmets ir jānodod pieprasījuma iesniedzējai valstij

| ☐ | priekšmets paliek pieprasījuma saņēmējā valstī; norādiet paredzamo dienu: | pagaidu pasākuma atcelšanai:... |
| --- | --- | --- |

☐

priekšmets paliek pieprasījuma saņēmējā valstī; norādiet paredzamo dienu:

pagaidu pasākuma atcelšanai:...

| | attiecīga pieteikuma iesniegšanai par priekšmetu: ... |
| --- | --- |

attiecīga pieteikuma iesniegšanai par priekšmetu: ...

H6 IEDAĻA.   Apcietinātas personas pārvešana

| 1. | Ja izmeklēšanas nolūkā ir vajadzīgs personu, kas tiek turēta apcietinājumā, uz laiku pārvest uz izdevējvalsti, norādiet, vai persona ir piekritusi šādam pasākumam:
  ☐jā ☐ nē ☐ Es prasu, lai tiek prasīta personas piekrišana |
| --- | --- |

1.

Ja izmeklēšanas nolūkā ir vajadzīgs personu, kas tiek turēta apcietinājumā, uz laiku pārvest uz izdevējvalsti, norādiet, vai persona ir piekritusi šādam pasākumam:

☐jā ☐ nē ☐ Es prasu, lai tiek prasīta personas piekrišana

| 2. | Ja izmeklēšanas nolūkā ir vajadzīgs kādu personu, kas tiek turēta apcietinājumā, uz laiku pārvest uz pieprasījuma iesniedzēju valsti, lūdzam norādīt, vai persona ir piekritusi šādam pasākumam:
  ☐jā ☐ nē |
| --- | --- |

2.

Ja izmeklēšanas nolūkā ir vajadzīgs kādu personu, kas tiek turēta apcietinājumā, uz laiku pārvest uz pieprasījuma iesniedzēju valsti, lūdzam norādīt, vai persona ir piekritusi šādam pasākumam:

☐jā ☐ nē

Ja nepieciešams, sniedziet papildu informāciju: ...

H7 IEDAĻA.   Slēptā izmeklēšana

Ja tiek prasīta telesakaru pārtveršana, lūdzam norādīt iemeslus, kāpēc jūs uzskatāt izmeklēšanas pasākumu par vajadzīgu kriminālprocesā:

...

...

...

Sniedziet šādu informāciju:

| a) | informāciju, lai identificētu slepenas izmeklēšanas subjektu: ... |
| --- | --- |

a)

informāciju, lai identificētu slepenas izmeklēšanas subjektu: ...

| b) | Slepenā pasākuma vēlamais sākuma datums un ilgums:... |
| --- | --- |

b)

Slepenā pasākuma vēlamais sākuma datums un ilgums:...

| c) | Informācija par transportlīdzekļiem/slepenā pasākuma adresi:... |
| --- | --- |

c)

Informācija par transportlīdzekļiem/slepenā pasākuma adresi:...

| d) | Vajadzības gadījumā sniedziet papildu informāciju, kas attiecas uz šā lūguma izpildi:
  ...
  ... |
| --- | --- |

d)

Vajadzības gadījumā sniedziet papildu informāciju, kas attiecas uz šā lūguma izpildi:

...

...

I IEDAĻA.   Izpildei vajadzīgās formalitātes un procedūras

| 1. | Atzīmējiet un vajadzības gadījumā aizpildiet






  ☐ | Tiek prasīts, lai pieprasījuma saņēmējas valsts attiecīgā/kompetentā iestāde ievērotu šādas formalitātes un procedūras (tostarp visas tiesības/piesardzību/brīdinājumus, kas jāpaziņo personai): ...
  ... |
| --- | --- | --- |

1.

Atzīmējiet un vajadzības gadījumā aizpildiet

☐

Tiek prasīts, lai pieprasījuma saņēmējas valsts attiecīgā/kompetentā iestāde ievērotu šādas formalitātes un procedūras (tostarp visas tiesības/piesardzību/brīdinājumus, kas jāpaziņo personai): ...

...

| 2. | Atzīmējiet un vajadzības gadījumā aizpildiet






  ☐ | Viena vai vairākas pieprasījuma iesniedzējas valsts amatpersonas tiek lūgtas piedalīties lūguma izpildē, sniedzot atbalstu pieprasījuma saņēmējas valsts kompetentajām iestādēm.
  Ierēdņu vārds, uzvārds, amats un kontaktinformācija:
  ...
  ...
  Valodas, ko var izmantot saziņai, ja tās atšķiras no J iedaļā norādītās valodas:...
  ...
  Palīdzības veids, ko sniedz pieprasījuma iesniedzējas valsts amatpersona(-as), un/vai jebkura cita būtiska informācija:
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

2.

Atzīmējiet un vajadzības gadījumā aizpildiet

☐

Viena vai vairākas pieprasījuma iesniedzējas valsts amatpersonas tiek lūgtas piedalīties lūguma izpildē, sniedzot atbalstu pieprasījuma saņēmējas valsts kompetentajām iestādēm.

Ierēdņu vārds, uzvārds, amats un kontaktinformācija:

...

...

Valodas, ko var izmantot saziņai, ja tās atšķiras no J iedaļā norādītās valodas:...

...

Palīdzības veids, ko sniedz pieprasījuma iesniedzējas valsts amatpersona(-as), un/vai jebkura cita būtiska informācija:

...

...

| 3. | Droša informācijas un/vai pierādījumu nosūtīšana
  Norādiet drošu elektroniskās nosūtīšanas ceļu, ja ir atļauta elektroniska nosūtīšana:
  ...
  ...
  Ja elektroniskā nosūtīšana šajā gadījumā nav pieņemama vai būtu nepiemērota, norādiet pieprasīto nosūtīšanas veidu: ...
  ... |
| --- | --- |

3.

Droša informācijas un/vai pierādījumu nosūtīšana

Norādiet drošu elektroniskās nosūtīšanas ceļu, ja ir atļauta elektroniska nosūtīšana:

...

...

Ja elektroniskā nosūtīšana šajā gadījumā nav pieņemama vai būtu nepiemērota, norādiet pieprasīto nosūtīšanas veidu: ...

...

J IEDAĻA.   Ziņas par iestādi, kas izdevusi lūgumu

| 1. | Tās iestādes nosaukums, kas izdevusi lūgumu:...
  Pārstāvja vārds, uzvārds/kontaktpunkta nosaukums:...
  Adrese:...
  Tālrunis: (valsts kods) (apgabala/pilsētas kods)...
  E-pasta adrese:... |
| --- | --- |

1.

Tās iestādes nosaukums, kas izdevusi lūgumu:...

Pārstāvja vārds, uzvārds/kontaktpunkta nosaukums:...

Adrese:...

Tālrunis: (valsts kods) (apgabala/pilsētas kods)...

E-pasta adrese:...

| 2. | Ja atšķiras no iepriekš minētā, tās iestādes nosaukums, kas veic kriminālizmeklēšanu:
  ...
  Tās amatpersonas vārds, uzvārds un amats, kas veic kriminālizmeklēšanu:...
  ...
  Adrese:...
  Tālrunis: (valsts kods) (apgabala/pilsētas kods)...
  E-pasta adrese:... |
| --- | --- |

2.

Ja atšķiras no iepriekš minētā, tās iestādes nosaukums, kas veic kriminālizmeklēšanu:

...

Tās amatpersonas vārds, uzvārds un amats, kas veic kriminālizmeklēšanu:...

...

Adrese:...

Tālrunis: (valsts kods) (apgabala/pilsētas kods)...

E-pasta adrese:...

| 3. | Valodas, kurās var sazināties ar kompetento iestādi:
  ... |
| --- | --- |

3.

Valodas, kurās var sazināties ar kompetento iestādi:

...

| 4. | Ja tā atšķiras no iepriekš norādītās – tās(-o) personas(-u) kontaktinformācija, ar ko sazināties, ja vajadzīga papildinformācija vai lai veiktu praktiskus pasākumus pierādījumu nosūtīšanai:
  Vārds, uzvārds/dienesta pakāpe/organizācija:...
  Adrese:...
  E-pasta adrese:...
  Kontakttālrunis: ... |
| --- | --- |

4.

Ja tā atšķiras no iepriekš norādītās – tās(-o) personas(-u) kontaktinformācija, ar ko sazināties, ja vajadzīga papildinformācija vai lai veiktu praktiskus pasākumus pierādījumu nosūtīšanai:

Vārds, uzvārds/dienesta pakāpe/organizācija:...

Adrese:...

E-pasta adrese:...

Kontakttālrunis: ...

K IEDAĻA.   Paraksts

Parakstot šo veidlapu, es apliecinu, ka:

| — | šajā veidlapā norādītais lūguma saturs ir precīzs un pareizs, |
| --- | --- |

—

šajā veidlapā norādītais lūguma saturs ir precīzs un pareizs,

| — | šo lūgumu ir iesniegusi kompetenta iestāde, |
| --- | --- |

—

šo lūgumu ir iesniegusi kompetenta iestāde,

| — | šā lūguma iesniegšana ir nepieciešama tiesvedības vajadzībām, un |
| --- | --- |

—

šā lūguma iesniegšana ir nepieciešama tiesvedības vajadzībām, un

| — | pieprasītos izmeklēšanas pasākumus tādos pašos apstākļos varētu noteikt līdzīgā attiecīgās valsts lietā, un attiecīgā gadījumā ir saņemta vajadzīgā atļauja. |
| --- | --- |

—

pieprasītos izmeklēšanas pasākumus tādos pašos apstākļos varētu noteikt līdzīgā attiecīgās valsts lietā, un attiecīgā gadījumā ir saņemta vajadzīgā atļauja.

Pieprasītājas iestādes un/vai tās pārstāvja paraksts:

| | Uzvārds(-i) un vārds(-i):... |
| --- | --- |

Uzvārds(-i) un vārds(-i):...

| | Ieņemamais amats:... |
| --- | --- |

Ieņemamais amats:...

| | Datums:... |
| --- | --- |

Datums:...

| | Oficiāls zīmogs (ja ir): |
| --- | --- |

Oficiāls zīmogs (ja ir):

| | Pielikumu saraksts (attiecīgā gadījumā): ...
  ... |
| --- | --- |

Pielikumu saraksts (attiecīgā gadījumā): ...

...

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/37 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/37

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2023/941

(2023. gada 2. maijs)

par individuālo aizsardzības līdzekļu saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/425 īstenošanas vajadzībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (2012. gada 25. oktobris) par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (1), un jo īpaši tās 10. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/425 (2) 14. pantu individuālos aizsardzības līdzekļus, kuri atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kurām atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzskata par atbilstīgiem minētās regulas II pielikumā izklāstītajām būtiskajām veselības un drošības prasībām, uz kurām attiecas minētie standarti vai to daļas. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/425 (2) 14. pantu individuālos aizsardzības līdzekļus, kuri atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kurām atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzskata par atbilstīgiem minētās regulas II pielikumā izklāstītajām būtiskajām veselības un drošības prasībām, uz kurām attiecas minētie standarti vai to daļas.

| (2) | Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2020)7924 (3) Komisija aicina Eiropas Standartizācijas komiteju (CEN) un Eiropas Elektrotehniskās standartizācijas komiteju (Cenelec) sagatavot saskaņoto standartu projektu Regulas (ES) 2016/425 īstenošanas vajadzībām. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2020)7924 (3) Komisija aicina Eiropas Standartizācijas komiteju (CEN) un Eiropas Elektrotehniskās standartizācijas komiteju (Cenelec) sagatavot saskaņoto standartu projektu Regulas (ES) 2016/425 īstenošanas vajadzībām.

| (3) | Pamatojoties uz Īstenošanas lēmumā C(2020)7924 norādīto pieprasījumu, CEN sagatavoja vairākus jaunus standartus un pārskatīja vairākus esošos saskaņotos standartus. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz Īstenošanas lēmumā C(2020)7924 norādīto pieprasījumu, CEN sagatavoja vairākus jaunus standartus un pārskatīja vairākus esošos saskaņotos standartus.

| (4) | Pamatojoties uz Īstenošanas lēmumu C(2020)7924, CEN Regulas (ES) 2016/425 īstenošanas vajadzībām sagatavoja šādu jaunu saskaņoto standartu projektu: EN 13138-1:2021 par peldētmācīšanās palīglīdzekļu drošuma prasībām un testēšanas metodēm, kas labots ar standartu EN 13138-1:2021/AC:2022; EN 17520:2021 par pašdrošināšanas cilpu drošuma prasībām un testēšanas metodēm; EN ISO 16321-2:2021 par papildprasībām acu un sejas aizsargiem, ko izmanto metināšanas un līdzīgu procesu laikā. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz Īstenošanas lēmumu C(2020)7924, CEN Regulas (ES) 2016/425 īstenošanas vajadzībām sagatavoja šādu jaunu saskaņoto standartu projektu: EN 13138-1:2021 par peldētmācīšanās palīglīdzekļu drošuma prasībām un testēšanas metodēm, kas labots ar standartu EN 13138-1:2021/AC:2022; EN 17520:2021 par pašdrošināšanas cilpu drošuma prasībām un testēšanas metodēm; EN ISO 16321-2:2021 par papildprasībām acu un sejas aizsargiem, ko izmanto metināšanas un līdzīgu procesu laikā.

| (5) | Pamatojoties uz īstenošanas lēmumu C(2020)7924, CEN pārskatīja saskaņotos standartus EN 166:2001, EN 169:2002, EN 170:2002, EN 171:2002, EN 172:1994, kas grozīts ar standartu EN 172:1994/A1:2000 un EN 172:1994/A2:2001, EN 174:2001, EN 379:2003+A1:2009, EN 1731:2006 un EN ISO 20345:2011. Pārskatīšanas rezultātā tika pieņemti saskaņotie standarti EN ISO 16321-1:2022 par vispārīgajām prasībām profesionālai acu un sejas aizsardzībai, EN ISO 16321-3:2022 par papildprasībām acu un sejas tīklveida aizsargiem, EN ISO 18527-1:2022 par prasībām kalnu slēpošanas un snovborda aizsargbrillēm un EN ISO 20345:2022 par drošības apaviem. |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz īstenošanas lēmumu C(2020)7924, CEN pārskatīja saskaņotos standartus EN 166:2001, EN 169:2002, EN 170:2002, EN 171:2002, EN 172:1994, kas grozīts ar standartu EN 172:1994/A1:2000 un EN 172:1994/A2:2001, EN 174:2001, EN 379:2003+A1:2009, EN 1731:2006 un EN ISO 20345:2011. Pārskatīšanas rezultātā tika pieņemti saskaņotie standarti EN ISO 16321-1:2022 par vispārīgajām prasībām profesionālai acu un sejas aizsardzībai, EN ISO 16321-3:2022 par papildprasībām acu un sejas tīklveida aizsargiem, EN ISO 18527-1:2022 par prasībām kalnu slēpošanas un snovborda aizsargbrillēm un EN ISO 20345:2022 par drošības apaviem.

| (6) | Komisija kopā ar CEN ir novērtējusi, vai CEN izstrādātie un pārskatītie saskaņotie standarti atbilst Īstenošanas lēmumā C(2020)7924 izteiktajam pieprasījumam. |
| --- | --- |

(6)

Komisija kopā ar CEN ir novērtējusi, vai CEN izstrādātie un pārskatītie saskaņotie standarti atbilst Īstenošanas lēmumā C(2020)7924 izteiktajam pieprasījumam.

| (7) | Saskaņotais standarts EN 13138-1:2021, kas labots ar standartu EN 1318-1:2021/AC:2022, kā arī EN ISO 16321-1:2022, EN ISO 16321-2:2021, EN ISO 16321-3:2022, EN 17520:2021, EN ISO 18527-1:2022 un EN ISO 20345:2022 atbilst prasībām, kas tiem ir jāaptver un kas ir izklāstītas Regulā (ES) 2016/425. Tāpēc ir lietderīgi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēt atsauces uz minētajiem saskaņotajiem standartiem. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņotais standarts EN 13138-1:2021, kas labots ar standartu EN 1318-1:2021/AC:2022, kā arī EN ISO 16321-1:2022, EN ISO 16321-2:2021, EN ISO 16321-3:2022, EN 17520:2021, EN ISO 18527-1:2022 un EN ISO 20345:2022 atbilst prasībām, kas tiem ir jāaptver un kas ir izklāstītas Regulā (ES) 2016/425. Tāpēc ir lietderīgi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēt atsauces uz minētajiem saskaņotajiem standartiem.

| (8) | Saskaņotie standarti EN ISO 16321-2:2021 un EN ISO 16321-3:2022 attiecas uz normatīvo atsauces standartu EN ISO 16321-1:2020, kura datums nav pareizs. Tāpēc šie saskaņotie standarti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī būtu jāpublicē ar ierobežojumu. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņotie standarti EN ISO 16321-2:2021 un EN ISO 16321-3:2022 attiecas uz normatīvo atsauces standartu EN ISO 16321-1:2020, kura datums nav pareizs. Tāpēc šie saskaņotie standarti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī būtu jāpublicē ar ierobežojumu.

| (9) | Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir jāatsauc atsauces uz saskaņotajiem standartiem EN 166:2001, EN 169:2002, EN 170:2002, EN 172:1994, kas grozīts ar standartu EN 172:1994/A1:2000, kā arī EN 172:1994/A2:2001, EN 174:2001, EN 379:2003+A1:2009, EN 1731:2006 un EN ISO 20345:2011, jo šie standarti ir pārskatīti. |
| --- | --- |

(9)

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir jāatsauc atsauces uz saskaņotajiem standartiem EN 166:2001, EN 169:2002, EN 170:2002, EN 172:1994, kas grozīts ar standartu EN 172:1994/A1:2000, kā arī EN 172:1994/A2:2001, EN 174:2001, EN 379:2003+A1:2009, EN 1731:2006 un EN ISO 20345:2011, jo šie standarti ir pārskatīti.

| (10) | Skaidrības un praktisku apsvērumu labad vienā tiesību aktā būtu jāpublicē pilnīgs saraksts ar atsaucēm uz saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Regulas (ES) 2016/425 īstenošanas vajadzībām un atbilst prasībām, kuras tiem ir jāaptver. Atsauces uz saskaņotajiem standartiem, kas sagatavoti Regulas (ES) 2016/425 īstenošanas vajadzībām, pašlaik ir norādītas Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2020/668 (4) un Komisijas paziņojumā 2018/C 209/03 (5). |
| --- | --- |

(10)

Skaidrības un praktisku apsvērumu labad vienā tiesību aktā būtu jāpublicē pilnīgs saraksts ar atsaucēm uz saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Regulas (ES) 2016/425 īstenošanas vajadzībām un atbilst prasībām, kuras tiem ir jāaptver. Atsauces uz saskaņotajiem standartiem, kas sagatavoti Regulas (ES) 2016/425 īstenošanas vajadzībām, pašlaik ir norādītas Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2020/668 (4) un Komisijas paziņojumā 2018/C 209/03 (5).

| (11) | Īstenošanas lēmums (ES) 2020/668 ir vairākas reizes būtiski grozīts. Skaidrības un praktisku apsvērumu labad un tā kā ir vajadzīgs minētā īstenošanas lēmuma papildu grozījums, minētais īstenošanas lēmums būtu jāaizstāj. |
| --- | --- |

(11)

Īstenošanas lēmums (ES) 2020/668 ir vairākas reizes būtiski grozīts. Skaidrības un praktisku apsvērumu labad un tā kā ir vajadzīgs minētā īstenošanas lēmuma papildu grozījums, minētais īstenošanas lēmums būtu jāaizstāj.

| (12) | Daudzas atsauces uz saskaņotajiem standartiem, kas publicētas Paziņojumā 2018/C 209/03, ir svītrotas ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/668. Īstenošanas lēmumā (ES) 2020/668 ir paredzēts, ka ir jāatsauc atlikušās atsauces uz saskaņotajiem standartiem, kas publicētas ar minēto paziņojumu. Skaidrības un praktisku apsvērumu labad Paziņojums 2018/C 209/03 būtu jāatceļ. Lai ražotājiem dotu pietiekami daudz laika savus ražojumus pielāgot attiecīgo standartu pārskatītajām redakcijām, Paziņojumu 2018/C 209/03 būtu jāturpina piemērot līdz dienai, kad tajā publicētās atsauces uz attiecīgajiem saskaņotajiem standartiem tiek atsauktas. |
| --- | --- |

(12)

Daudzas atsauces uz saskaņotajiem standartiem, kas publicētas Paziņojumā 2018/C 209/03, ir svītrotas ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/668. Īstenošanas lēmumā (ES) 2020/668 ir paredzēts, ka ir jāatsauc atlikušās atsauces uz saskaņotajiem standartiem, kas publicētas ar minēto paziņojumu. Skaidrības un praktisku apsvērumu labad Paziņojums 2018/C 209/03 būtu jāatceļ. Lai ražotājiem dotu pietiekami daudz laika savus ražojumus pielāgot attiecīgo standartu pārskatītajām redakcijām, Paziņojumu 2018/C 209/03 būtu jāturpina piemērot līdz dienai, kad tajā publicētās atsauces uz attiecīgajiem saskaņotajiem standartiem tiek atsauktas.

| (13) | No dienas, kad atsauce uz saskaņoto standartu publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, šāda standarta ievērošana ļauj pieņemt, ka ir ievērotas attiecīgajos Savienības saskaņošanas tiesību aktos noteiktās pamatprasības. Tāpēc šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(13)

No dienas, kad atsauce uz saskaņoto standartu publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, šāda standarta ievērošana ļauj pieņemt, ka ir ievērotas attiecīgajos Savienības saskaņošanas tiesību aktos noteiktās pamatprasības. Tāpēc šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo lēmumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē atsauces uz šā lēmuma I pielikumā norādītajiem individuālo aizsardzības līdzekļu saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Regulas (ES) 2016/425 īstenošanas vajadzībām.

2. pants

Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/668 atceļ.

3. pants

Paziņojumu 2018/C 209/03 atceļ.

Tomēr to turpina piemērot atsaucēm uz saskaņotajiem standartiem, kas uzskaitīti šā lēmuma II pielikumā, līdz tajā noteiktajai minēto atsauču atsaukšanas dienai.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2023. gada 2. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/425 (2016. gada 9. marts) par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/686/EEK (OV L 81, 31.3.2016., 51. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas lēmums C(2020)7924 (2020. gada 19. novembris) par standartizācijas pieprasījumu Eiropas Standartizācijas komitejai un Eiropas Elektrotehniskās standartizācijas komitejai attiecībā uz individuālajiem aizsardzības līdzekļiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/425 īstenošanas vajadzībām.

3

(4)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/668 (2020. gada 18. maijs) par individuālo aizsardzības līdzekļu saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/425 īstenošanas vajadzībām (OV L 156, 19.5.2020., 13. lpp.).

4

(5)  Komisijas paziņojums 2018/C 209/03, kas sagatavots, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/425 par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/686/EEK (OV C 209, 15.6.2018., 17. lpp.).

5

---

I PIELIKUMS

| Nr. | Atsauce uz standartu |
| --- | --- |
| 1. | EN 136:1998
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Pilnās sejas maskas. Prasības, testēšana, marķēšana
  EN 136:1998/AC:2003 |
| 2. | EN 137:2006
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Autonomi atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa elpošanas aparāti ar pilnu sejas masku. Prasības, testēšana, marķēšana |
| 3. | EN 140:1998
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Pusmaskas un ceturtdaļmaskas. Prasības, testēšana, marķēšana
  EN 140:1998/AC:1999 |
| 4. | EN 142:2002
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Iemutņu komplekti. Prasības, testēšana, marķēšana |
| 5. | EN 143:2021
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Daļiņu filtri. Prasības, testēšana, marķēšana |
| 6. | EN 144-1:2000
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Gāzes balonu ventiļi. 1. daļa: Konektoru vītnes
  EN 144-1:2000/A1:2003
  EN 144-1:2000/A2:2005 |
| 7. | EN 144-2:1998
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Gāzes balonu ventiļi. 2. daļa: Izplūdes savienojumi |
| 8. | EN 144-3:2003
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Gāzes balonu ventiļi. 3. daļa: Izplūdes savienojumi niršanai paredzētam slāpekļa-skābekļa gāzu maisījumam un skābeklim
  EN 144-3:2003/AC:2003 |
| 9. | EN 145:1997
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Autonomi slēgtās cirkulācijas elpošanas aparāti, saspiesta skābekļa vai saspiesta skābekļa-slāpekļa tips. Prasības, testēšana, marķēšana
  EN 145:1997/A1:2000 |
| 10. | EN 148-1:1999
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Vītnes sejas aizsarglīdzekļos. 1. daļa: Standarta vītņu savienojums |
| 11. | EN 148-2:1999
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Vītnes sejas aizsarglīdzekļos. 2. daļa: Centrālās vītnes savienojums |
| 12. | EN 148-3:1999
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Vītnes sejas aizsarglīdzekļos. 3. daļa: Vītņu savienojums M 45 x 3 |
| 13. | EN 149:2001+A1:2009
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Filtrējošas pusmaskas aizsardzībai pret sīkajām daļiņām. Prasības, pārbaude, marķēšana |
| 14. | EN 175:1997
  Individuālie aizsarglīdzekļi. Acu un sejas aizsardzība metināšanas un ar to saistīto procesu laikā |
| 15. | EN 207:2017
  Individuālā acu aizsardzība. Filtri un acu aizsarglīdzekļi pret lāzera radiāciju (lāzera acu aizsargi) |
| 16. | EN 208:2009
  Individuālā acu aizsardzība. Acu aizsarglīdzekļi regulēšanas darbam ar lāzeriem un lāzeru sistēmām (lāzera regulēšanas acu aizsarglīdzekļi) |
| 17. | EN 250:2014
  Elpošanas aprīkojums. Autonomi atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa niršanas aparāti. Prasības, pārbaude, marķēšana |
| 18. | EN 342:2017
  Aizsargapģērbs. Apģērbu komplekti un atsevišķi apģērbi aizsardzībai pret aukstumu |
| 19. | EN 343:2019
  Aizsargapģērbs. Aizsardzība pret lietu |
| 20. | EN 352-1:2020
  Dzirdes aizsargi. Vispārīgās prasības. 1. daļa: Aizsargaustiņas
  Piezīme. Šajā standartā nav noteikta prasība par marķējumu, kurā jānorāda ražojuma nodrošinātais trokšņa vājināšanas līmenis. Tāpēc atbilstība šim standartam neļauj prezumēt atbilstību Regulas (ES) 2016/425 II pielikuma 3.5. punkta otrajai daļai. |
| 21. | EN 352-2:2020
  Dzirdes aizsargi. Vispārīgās prasības. 2. daļa: Ausu aizbāžņi
  Piezīme. Šajā standartā nav noteikta prasība par marķējumu, kurā jānorāda ražojuma nodrošinātais trokšņa vājināšanas līmenis. Tāpēc atbilstība šim standartam neļauj prezumēt atbilstību Regulas (ES) 2016/425 II pielikuma 3.5. punkta otrajai daļai. |
| 22. | EN 352-3:2020
  Dzirdes aizsargi. Vispārīgās prasības. 3. daļa: Aizsargaustiņas ar stiprinājumu pie aizsargķiveres un/vai sejas aizsarga
  Piezīme. Šajā standartā nav noteikta prasība par marķējumu, kurā jānorāda ražojuma nodrošinātais trokšņa vājināšanas līmenis. Tāpēc atbilstība šim standartam neļauj prezumēt atbilstību Regulas (ES) 2016/425 II pielikuma 3.5. punkta otrajai daļai. |
| 23. | EN 352-4:2020
  Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības. 4. daļa: Efektīvās aizsargaustiņas |
| 24. | EN 352-5:2020
  Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības. 5. daļa: Aizsargaustiņas aktīvai trokšņa samazināšanai |
| 25. | EN 352-6:2020
  Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības. 6. daļa: Aizsargaustiņas ar audio ieeju |
| 26. | EN 352-7:2020
  Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības. 7. daļa: Efektīvie ausu aizbāžņi |
| 27. | EN 352-8:2020
  Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības. 8. daļa: Izklaides audio aizsargaustiņas |
| 28. | EN 352-9:2020
  Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības. 9. daļa: Ausu aizbāžņi ar audio ieeju |
| 29. | EN 352-10:2020
  Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības. 10. daļa: Izklaides audio ausu aizbāžņi |
| 30. | EN 353-1:2014+A1:2017
  Individuālā aizsardzība pret kritieniem. Vadāmi kritiena bloķētāji, ieskaitot enkurošanas līniju. 1. daļa: Vadāmi kritiena bloķētāji, ieskaitot nekustīgu enkurošanas līniju |
| 31. | EN 353-2:2002
  Individuālā aizsardzība pret kritieniem no augstuma. 2. daļa: Vadāmi kritiena bloķētāji, ieskaitot elastīgu enkurošanas līniju |
| 32. | EN 354:2010
  Individuālā aizsardzība pret kritieniem. Virves |
| 33. | EN 355:2002
  Individuālā aizsardzība pret kritieniem no augstuma. Enerģijas absorbētāji |
| 34. | EN 358:2018
  Individuālie aizsardzības līdzekļi darba pozīcijas nodrošināšanai un kritiena novēršanai no augstuma. Jostas un saites darba pozīcijas nodrošināšanai vai kustības ierobežošanai |
| 35. | EN 360:2002
  Individuālā aizsardzība pret kritieniem no augstuma. Ievelkoša tipa kritiena bloķētāji |
| 36. | EN 361:2002
  Individuālā aizsardzība pret kritieniem no augstuma. Pilns ķermeņa ekipējums |
| 37. | EN 362:2004
  Individuālā aizsardzība pret kritieniem no augstuma. Savienotāji |
| 38. | EN 365:2004
  Individuālā aizsardzība pret kritieniem no augstuma. Vispārīgās prasības lietošanas, apkopes, periodiskās pārbaudes, remonta, marķēšanas un iesaiņošanas instrukcijām
  EN 365:2004/AC:2006 |
| 39. | EN ISO 374-1:2016
  Aizsargcimdi pret bīstamām ķīmiskām vielām un mikroorganismiem. 1. daļa: Terminoloģija un veiktspējas prasības ķīmisko riska faktoru gadījumā (ISO 374-1:2016) |
| 40. | EN ISO 374-5:2016
  Aizsargcimdi pret bīstamām ķīmiskām vielām un mikroorganismiem. 5. daļa: Terminoloģija un veiktspējas prasības mikroorganismu riska faktoru gadījumā (ISO 374-5:2016) |
| 41. | EN 388:2016+A1:2018
  Aizsargcimdi pret mehāniskiem riskiem |
| 42. | EN 397:2012+A1:2012
  Industriālās aizsargķiveres |
| 43. | EN 402:2003
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Ar elpošanu vadāmi autonomi atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa elpošanas aparāti ar pilnu sejas masku vai iemutni evakuācijas vajadzībām. Prasības, pārbaude, marķēšana |
| 44. | EN 403:2004
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi pašizglābšanās vajadzībām. Filtra iekārtas ar kapuci evakuācijai no uguns. Prasības, pārbaude, marķēšana |
| 45. | EN 404:2005
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi pašizglābšanās vajadzībām. Aizsardzībai pret oglekļa monoksīdu paredzētas ar iemutni aprīkotas pašizglābšanās filtra iekārtas |
| 46. | EN 405:2001+A1:2009
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Filtrējošās pusmaskas ar ventiļiem aizsardzībai pret gāzi un piemaisījumiem. Prasības, pārbaude, marķēšana |
| 47. | EN 407:2004
  Aizsargcimdi pret termiskiem riskiem (karstumu un/vai uguni) |
| 48. | EN 420:2003+A1:2009
  Aizsargcimdi. Vispārīgās prasības un testēšanas metodes |
| 49. | EN 421:2010
  Aizsargcimdi pret jonizējošo radiāciju un radioaktīvo piesārņojumu |
| 50. | EN 443:2008
  Ugunsdzēsēju aizsargķiveres darbam ēkās un citās būvēs |
| 51. | EN 469:2020
  Ugunsdzēsēju aizsargapģērbs. Ugunsdzēsēju aizsargapģērba veiktspējas prasības |
| 52. | EN 510:2019
  Specifikācijas aizsargapģērbam lietošanai zonās ar risku aizķert kustīgās daļas |
| 53. | EN 511:2006
  Aizsargcimdi pret aukstumu |
| 54. | EN 564:2014
  Alpīnisma inventārs. Palīgvirve. Drošuma prasības un testēšanas metodes |
| 55. | EN 565:2017
  Alpīnisma inventārs. Lente. Drošuma prasības un testēšanas metodes |
| 56. | EN 566:2017
  Alpīnisma inventārs. Stropes. Drošuma prasības un testēšanas metodes |
| 57. | EN 567:2013
  Alpīnisma inventārs. Virvju skavas. Drošuma prasības un testēšanas metodes |
| 58. | EN 568:2015
  Alpīnisma inventārs. Ledus āķi. Drošuma prasības un testēšanas metodes |
| 59. | EN 569:2007
  Alpīnisma inventārs. Ieliktņi. Drošuma prasības un testēšanas metodes |
| 60. | EN 659:2003+A1:2008
  Ugunsdzēsēju aizsargcimdi
  EN 659:2003+A1:2008/AC:2009 |
| 61. | EN 795:2012
  Individuālā aizsardzība pret kritieniem. Piekares ierīces
  Uzmanību! Šī publikācija neattiecas uz šādu aprīkojumu:






  — | A tips (piekares ierīces ar vienu vai vairākiem nekustīgiem atbalsta punktiem un ar nepieciešamību pēc atbalsta punktiem vai stiprinājuma elementiem piestiprināšanai pie konstrukcijas), kas minēts 3.2.1., 4.4.1. un 5.3. klauzulā, |

Nr.

Atsauce uz standartu

1.

EN 136:1998

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Pilnās sejas maskas. Prasības, testēšana, marķēšana

EN 136:1998/AC:2003

2.

EN 137:2006

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Autonomi atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa elpošanas aparāti ar pilnu sejas masku. Prasības, testēšana, marķēšana

3.

EN 140:1998

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Pusmaskas un ceturtdaļmaskas. Prasības, testēšana, marķēšana

EN 140:1998/AC:1999

4.

EN 142:2002

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Iemutņu komplekti. Prasības, testēšana, marķēšana

5.

EN 143:2021

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Daļiņu filtri. Prasības, testēšana, marķēšana

6.

EN 144-1:2000

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Gāzes balonu ventiļi. 1. daļa: Konektoru vītnes

EN 144-1:2000/A1:2003

EN 144-1:2000/A2:2005

7.

EN 144-2:1998

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Gāzes balonu ventiļi. 2. daļa: Izplūdes savienojumi

8.

EN 144-3:2003

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Gāzes balonu ventiļi. 3. daļa: Izplūdes savienojumi niršanai paredzētam slāpekļa-skābekļa gāzu maisījumam un skābeklim

EN 144-3:2003/AC:2003

9.

EN 145:1997

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Autonomi slēgtās cirkulācijas elpošanas aparāti, saspiesta skābekļa vai saspiesta skābekļa-slāpekļa tips. Prasības, testēšana, marķēšana

EN 145:1997/A1:2000

10.

EN 148-1:1999

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Vītnes sejas aizsarglīdzekļos. 1. daļa: Standarta vītņu savienojums

11.

EN 148-2:1999

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Vītnes sejas aizsarglīdzekļos. 2. daļa: Centrālās vītnes savienojums

12.

EN 148-3:1999

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Vītnes sejas aizsarglīdzekļos. 3. daļa: Vītņu savienojums M 45 x 3

13.

EN 149:2001+A1:2009

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Filtrējošas pusmaskas aizsardzībai pret sīkajām daļiņām. Prasības, pārbaude, marķēšana

14.

EN 175:1997

Individuālie aizsarglīdzekļi. Acu un sejas aizsardzība metināšanas un ar to saistīto procesu laikā

15.

EN 207:2017

Individuālā acu aizsardzība. Filtri un acu aizsarglīdzekļi pret lāzera radiāciju (lāzera acu aizsargi)

16.

EN 208:2009

Individuālā acu aizsardzība. Acu aizsarglīdzekļi regulēšanas darbam ar lāzeriem un lāzeru sistēmām (lāzera regulēšanas acu aizsarglīdzekļi)

17.

EN 250:2014

Elpošanas aprīkojums. Autonomi atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa niršanas aparāti. Prasības, pārbaude, marķēšana

18.

EN 342:2017

Aizsargapģērbs. Apģērbu komplekti un atsevišķi apģērbi aizsardzībai pret aukstumu

19.

EN 343:2019

Aizsargapģērbs. Aizsardzība pret lietu

20.

EN 352-1:2020

Dzirdes aizsargi. Vispārīgās prasības. 1. daļa: Aizsargaustiņas

Piezīme. Šajā standartā nav noteikta prasība par marķējumu, kurā jānorāda ražojuma nodrošinātais trokšņa vājināšanas līmenis. Tāpēc atbilstība šim standartam neļauj prezumēt atbilstību Regulas (ES) 2016/425 II pielikuma 3.5. punkta otrajai daļai.

21.

EN 352-2:2020

Dzirdes aizsargi. Vispārīgās prasības. 2. daļa: Ausu aizbāžņi

Piezīme. Šajā standartā nav noteikta prasība par marķējumu, kurā jānorāda ražojuma nodrošinātais trokšņa vājināšanas līmenis. Tāpēc atbilstība šim standartam neļauj prezumēt atbilstību Regulas (ES) 2016/425 II pielikuma 3.5. punkta otrajai daļai.

22.

EN 352-3:2020

Dzirdes aizsargi. Vispārīgās prasības. 3. daļa: Aizsargaustiņas ar stiprinājumu pie aizsargķiveres un/vai sejas aizsarga

Piezīme. Šajā standartā nav noteikta prasība par marķējumu, kurā jānorāda ražojuma nodrošinātais trokšņa vājināšanas līmenis. Tāpēc atbilstība šim standartam neļauj prezumēt atbilstību Regulas (ES) 2016/425 II pielikuma 3.5. punkta otrajai daļai.

23.

EN 352-4:2020

Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības. 4. daļa: Efektīvās aizsargaustiņas

24.

EN 352-5:2020

Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības. 5. daļa: Aizsargaustiņas aktīvai trokšņa samazināšanai

25.

EN 352-6:2020

Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības. 6. daļa: Aizsargaustiņas ar audio ieeju

26.

EN 352-7:2020

Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības. 7. daļa: Efektīvie ausu aizbāžņi

27.

EN 352-8:2020

Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības. 8. daļa: Izklaides audio aizsargaustiņas

28.

EN 352-9:2020

Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības. 9. daļa: Ausu aizbāžņi ar audio ieeju

29.

EN 352-10:2020

Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības. 10. daļa: Izklaides audio ausu aizbāžņi

30.

EN 353-1:2014+A1:2017

Individuālā aizsardzība pret kritieniem. Vadāmi kritiena bloķētāji, ieskaitot enkurošanas līniju. 1. daļa: Vadāmi kritiena bloķētāji, ieskaitot nekustīgu enkurošanas līniju

31.

EN 353-2:2002

Individuālā aizsardzība pret kritieniem no augstuma. 2. daļa: Vadāmi kritiena bloķētāji, ieskaitot elastīgu enkurošanas līniju

32.

EN 354:2010

Individuālā aizsardzība pret kritieniem. Virves

33.

EN 355:2002

Individuālā aizsardzība pret kritieniem no augstuma. Enerģijas absorbētāji

34.

EN 358:2018

Individuālie aizsardzības līdzekļi darba pozīcijas nodrošināšanai un kritiena novēršanai no augstuma. Jostas un saites darba pozīcijas nodrošināšanai vai kustības ierobežošanai

35.

EN 360:2002

Individuālā aizsardzība pret kritieniem no augstuma. Ievelkoša tipa kritiena bloķētāji

36.

EN 361:2002

Individuālā aizsardzība pret kritieniem no augstuma. Pilns ķermeņa ekipējums

37.

EN 362:2004

Individuālā aizsardzība pret kritieniem no augstuma. Savienotāji

38.

EN 365:2004

Individuālā aizsardzība pret kritieniem no augstuma. Vispārīgās prasības lietošanas, apkopes, periodiskās pārbaudes, remonta, marķēšanas un iesaiņošanas instrukcijām

EN 365:2004/AC:2006

39.

EN ISO 374-1:2016

Aizsargcimdi pret bīstamām ķīmiskām vielām un mikroorganismiem. 1. daļa: Terminoloģija un veiktspējas prasības ķīmisko riska faktoru gadījumā (ISO 374-1:2016)

40.

EN ISO 374-5:2016

Aizsargcimdi pret bīstamām ķīmiskām vielām un mikroorganismiem. 5. daļa: Terminoloģija un veiktspējas prasības mikroorganismu riska faktoru gadījumā (ISO 374-5:2016)

41.

EN 388:2016+A1:2018

Aizsargcimdi pret mehāniskiem riskiem

42.

EN 397:2012+A1:2012

Industriālās aizsargķiveres

43.

EN 402:2003

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Ar elpošanu vadāmi autonomi atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa elpošanas aparāti ar pilnu sejas masku vai iemutni evakuācijas vajadzībām. Prasības, pārbaude, marķēšana

44.

EN 403:2004

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi pašizglābšanās vajadzībām. Filtra iekārtas ar kapuci evakuācijai no uguns. Prasības, pārbaude, marķēšana

45.

EN 404:2005

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi pašizglābšanās vajadzībām. Aizsardzībai pret oglekļa monoksīdu paredzētas ar iemutni aprīkotas pašizglābšanās filtra iekārtas

46.

EN 405:2001+A1:2009

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Filtrējošās pusmaskas ar ventiļiem aizsardzībai pret gāzi un piemaisījumiem. Prasības, pārbaude, marķēšana

47.

EN 407:2004

Aizsargcimdi pret termiskiem riskiem (karstumu un/vai uguni)

48.

EN 420:2003+A1:2009

Aizsargcimdi. Vispārīgās prasības un testēšanas metodes

49.

EN 421:2010

Aizsargcimdi pret jonizējošo radiāciju un radioaktīvo piesārņojumu

50.

EN 443:2008

Ugunsdzēsēju aizsargķiveres darbam ēkās un citās būvēs

51.

EN 469:2020

Ugunsdzēsēju aizsargapģērbs. Ugunsdzēsēju aizsargapģērba veiktspējas prasības

52.

EN 510:2019

Specifikācijas aizsargapģērbam lietošanai zonās ar risku aizķert kustīgās daļas

53.

EN 511:2006

Aizsargcimdi pret aukstumu

54.

EN 564:2014

Alpīnisma inventārs. Palīgvirve. Drošuma prasības un testēšanas metodes

55.

EN 565:2017

Alpīnisma inventārs. Lente. Drošuma prasības un testēšanas metodes

56.

EN 566:2017

Alpīnisma inventārs. Stropes. Drošuma prasības un testēšanas metodes

57.

EN 567:2013

Alpīnisma inventārs. Virvju skavas. Drošuma prasības un testēšanas metodes

58.

EN 568:2015

Alpīnisma inventārs. Ledus āķi. Drošuma prasības un testēšanas metodes

59.

EN 569:2007

Alpīnisma inventārs. Ieliktņi. Drošuma prasības un testēšanas metodes

60.

EN 659:2003+A1:2008

Ugunsdzēsēju aizsargcimdi

EN 659:2003+A1:2008/AC:2009

61.

EN 795:2012

Individuālā aizsardzība pret kritieniem. Piekares ierīces

Uzmanību! Šī publikācija neattiecas uz šādu aprīkojumu:

—

A tips (piekares ierīces ar vienu vai vairākiem nekustīgiem atbalsta punktiem un ar nepieciešamību pēc atbalsta punktiem vai stiprinājuma elementiem piestiprināšanai pie konstrukcijas), kas minēts 3.2.1., 4.4.1. un 5.3. klauzulā,

| — | C tips (piekares ierīces ar horizontālām, elastīgām atsaitēm), kas minēts 3.2.3., 4.4.3. un 5.5. klauzulā, |
| --- | --- |

—

C tips (piekares ierīces ar horizontālām, elastīgām atsaitēm), kas minēts 3.2.3., 4.4.3. un 5.5. klauzulā,

| — | D tips (piekares ierīces ar horizontālām, nekustīgām atsaitēm), kas minēts 3.2.4, 4.4.4. un 5.6. klauzulā, |
| --- | --- |

—

D tips (piekares ierīces ar horizontālām, nekustīgām atsaitēm), kas minēts 3.2.4, 4.4.4. un 5.6. klauzulā,

| — | jebkura minēto tipu kombinācija. Attiecībā uz A, C un D tipu šī publikācija neattiecas uz 4.5., 5.2.2., 6. un 7. klauzulu, A un ZA pielikumu. Tādēļ uz iepriekšminēto aprīkojumu neattiecas pieņēmums par atbilstību Regulas (ES) 2016/425 noteikumiem, jo tas nav uzskatāms par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem. |
| --- | --- |

—

jebkura minēto tipu kombinācija. Attiecībā uz A, C un D tipu šī publikācija neattiecas uz 4.5., 5.2.2., 6. un 7. klauzulu, A un ZA pielikumu. Tādēļ uz iepriekšminēto aprīkojumu neattiecas pieņēmums par atbilstību Regulas (ES) 2016/425 noteikumiem, jo tas nav uzskatāms par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem.

62.

EN 812:2012

Industriālās aizsargcepures pret triecieniem

63.

EN 813:2008

Individuālā aizsardzība pret kritieniem. Sēdiejūgi

64.

EN 893:2019

Alpīnisma inventārs. Dzelkšņi. Drošuma prasības un testēšanas metodes

65.

EN 943-1:2015+A1:2019

Aizsargapģērbs pret bīstamām cietām, šķidrām un gāzveida ķīmiskajām vielām, arī šķidrumu un cietvielu aerosoliem. 1. daļa: Veiktspējas prasības 1. tipa (gāzu necaurlaidīgiem) ķīmiskajiem aizsargtērpiem

66.

EN 943-2:2019

Aizsargapģērbs pret bīstamām cietām, šķidrām un gāzveida ķīmiskajām vielām, arī šķidrumu un cietvielu aerosoliem. 2. daļa: Veiktspējas prasības avārijas brigāžu 1. tipa (gāzu necaurlaidīgiem) ķīmiskajiem aizsargtērpiem

67.

EN 958:2017

Alpīnisma inventārs. Triecienu amortizatori kalnā kāpšanai pa Via Ferrata. Drošuma prasības un testēšanas metodes

68.

EN 966:2012+A1:2012

Aviosportā lietojamās aizsargķiveres

69.

EN 1073-1:2016+A1:2018

Aizsargapģērbs pret cietām daļiņām gaisā, ieskaitot radioaktīvo piesārņojumu. 1. daļa: Prasības un testēšanas metodes ar saspiestu gaisu ventilētam aizsargapģērbam ķermeņa un elpceļu aizsardzībai

70.

EN 1073-2:2002

Aizsargapģērbs pret radioaktīvo piesārņojumu. 2. daļa: Prasības un testēšanas metodes neventilētam aizsargapģērbam pret piesārņojumu ar radioaktīvām daļiņām

71.

EN 1077:2007

Kalnu slēpotāju un snovbordistu aizsargķiveres

72.

EN 1078:2012+A1:2012

Aizsargķiveres riteņbraucējiem, skeitbordistiem un skrituļslidotājiem

73.

EN 1080:2013

Triecienizturīgas ķiveres maziem bērniem

74.

EN 1082-1:1996

Aizsargapģērbs. Cimdi un roku aizsargi pret sagriešanos un savainošanos ar rokas nazi. 1. daļa: Bruņu cimdi un roku aizsargi

75.

EN 1082-2:2000

Aizsargapģērbs. Cimdi un roku aizsargi pret sagriešanos un savainošanos ar rokas nazi. 2. daļa: Cimdi un roku aizsargi, kuri izgatavoti no materiāliem, kas nav bruņu materiāli

76.

EN 1146:2005

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Autonomi atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa elpošanas aparāti ar kapuci evakuācijas vajadzībām. Prasības, testēšana, marķēšana

77.

EN 1149-5:2018

Aizsargapģērbs. Elektrostatiskās īpašības. 5. daļa: Materiālu veiktspējas un dizaina prasības

78.

EN 1385:2012

Aizsargķiveres smaiļošanai un airēšanas slalomam pa kalnu upēm

79.

EN 1486:2007

Ugunsdzēsēju aizsargapģērbs. Testēšanas metodes un prasības atstarojošam aizsargapģērbam, dzēšot specifisku ugunsgrēku

80.

EN 1497:2007

Individuālā aizsardzība pret kritieniem. Glābšanas jostas

81.

EN 1827:1999+A1:2009

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Pusmaskas bez inhalācijas vārstiem un ar atsevišķiem filtriem, kuri aizsargā pret gāzēm vai gāzēm un daļiņām vai tikai daļiņām. Prasības, testēšana, marķēšana

82.

EN 1891:1998

Individuālā aizsardzība pret kritieniem no augstuma. Zema stiepuma kernmantela virves

83.

EN 1938:2010

Individuālā acu aizsardzība. Motociklistu un mopēdistu aizsargbrilles

84.

EN ISO 10819:2013

Mehāniskās vibrācijas un triecieni. Rokas-plaukstas vibrācijas. Cimdu vibrācijas pārneses spējas uz delnu mērīšana un novērtēšana (ISO 10819:2013)

EN ISO 10819:2013/A1:2019

85.

EN ISO 10862:2009

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Trapecveida jostas ātrās atbrīvošanas sistēma (ISO 10862:2009)

86.

EN ISO 11393-2:2019

Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem. 2. daļa: Veiktspējas prasības un testēšanas metodes kāju aizsargiem (ISO 11393-2:2018)

87.

EN ISO 11393-4:2019

Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem. 4. daļa: Veiktspējas prasības un testēšanas metodes aizsargcimdiem (ISO 11393-4:2018)

88.

EN ISO 11393-5:2019

Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem. 5. daļa: Veiktspējas prasības un testēšanas metodes aizsarggetrām (ISO 11393-5:2018)

89.

EN ISO 11393-6:2019

Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem. 6. daļa: Veiktspējas prasības un testēšanas metodes ķermeņa augšdaļas aizsargiem (ISO 11393-6:2018)

90.

EN 12021:2014

Elpošanas aprīkojums. Saspiestas gāzes elpošanas aparātiem

91.

EN 12083:1998

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Filtri ar elpošanas šļūtenēm. Cieto daļiņu filtri, gāzu filtri un kombinētie filtri. Prasības, testēšana, marķēšana

EN 12083:1998/AC:2000

92.

EN 12270:2013

Alpīnisma inventārs. Ķīļi. Drošuma prasības un testēšanas metodes

93.

EN 12275:2013

Alpīnisma inventārs. Karabīnes. Drošuma prasības un testēšanas metodes

94.

EN 12276:2013

Alpīnisma inventārs. Frikcijas enkurfiksatori. Drošuma prasības un testēšanas metodes

95.

EN 12277:2015+A1:2018

Alpīnisma inventārs. Drošības jostas. Drošuma prasības un testēšanas metodes

96.

EN 12278:2007

Alpīnistu aprīkojums. Trīši. Drošuma prasības un testēšanas metodes

97.

EN ISO 12312-1:2013

Acu un sejas aizsardzība. Saulesbrilles un līdzīgas brilles. 1. daļa: Saulesbrilles vispārējai lietošanai (ISO 12312-1:2013)

EN ISO 12312-1:2013/A1:2015

98.

EN ISO 12312-2:2015

Acu un sejas aizsardzība. Saulesbrilles un līdzīgas brilles. 2. daļa: Filtri tiešai saules novērošanai (ISO 12312-2:2015)

99.

EN ISO 12401:2009

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Klāja drošības jostas un drošības virves. Drošuma prasības un testēšanas metodes (ISO 12401:2009)

100.

EN ISO 12402-2:2020

Individuālie peldamības līdzekļi. 2. daļa: Peldvestes, 275. veiktspējas līmenis. Drošuma prasības (ISO 12402-2:2020)

Piezīme.

Šā standarta 5.6. klauzulas piemērošana neļauj prezumēt atbilstību veselības un drošības pamatprasībai, kas noteikta Regulas (ES) 2016/425 II pielikuma 1.1.1. punktā.

Šā standarta 5.1.2., 5.1.3., 5.1.5., 5.1.7., 5.2., 5.3.1.1., 5.3.1.2., 5.3.2.2., 5.3.2.3., 5.3.4.3., 5.3.4.4., 5.6.1.4., 5.6.1.7., 5.6.1.8., 5.6.1.9., 5.6.1.10. un 5.6.1.11. klauzulas piemērošana neļauj prezumēt atbilstību veselības un drošības pamatprasībai, kas noteikta Regulas (ES) 2016/425 II pielikuma 1.2.1. punktā.

Šā standarta 5.1.2., 5.2., 5.3.1.1., 5.3.2.2., 5.3.4.2., 5.3.4.4., 5.6.3. un 5.7. klauzulas piemērošana neļauj prezumēt atbilstību veselības un drošības pamatprasībai, kas noteikta Regulas (ES) 2016/425 II pielikuma 3.4. punktā.

101.

EN ISO 12402-3:2020

Individuālie peldamības līdzekļi. 3. daļa: Peldvestes, 150. veiktspējas līmenis. Drošuma prasības (ISO 12402-3:2020)

Piezīme.

Šā standarta 5.6. klauzulas piemērošana neļauj prezumēt atbilstību veselības un drošības pamatprasībai, kas noteikta Regulas (ES) 2016/425 II pielikuma 1.1.1. punktā.

Šā standarta 5.1.2., 5.1.3., 5.1.5., 5.1.7., 5.2., 5.3.1.1., 5.3.1.2., 5.3.2.2., 5.3.2.3., 5.3.4.3., 5.3.4.4., 5.6.1.4., 5.6.1.7., 5.6.1.8., 5.6.1.9., 5.6.1.10. un 5.6.1.11. klauzulas piemērošana neļauj prezumēt atbilstību veselības un drošības pamatprasībai, kas noteikta Regulas (ES) 2016/425 II pielikuma 1.2.1. punktā.

Šā standarta 5.1.2., 5.2., 5.3.1.1., 5.3.2.2., 5.3.4.2., 5.3.4.4., 5.6.3. un 5.7. klauzulas piemērošana neļauj prezumēt atbilstību veselības un drošības pamatprasībai, kas noteikta Regulas (ES) 2016/425 II pielikuma 3.4. punktā.

102.

EN ISO 12402-4:2020

Individuālie peldamības līdzekļi. 4. daļa: Peldvestes, 100. veiktspējas līmenis. Drošuma prasības (ISO 12402-4:2020)

Piezīme.

Šā standarta 5.6. klauzulas piemērošana neļauj prezumēt atbilstību veselības un drošības pamatprasībai, kas noteikta Regulas (ES) 2016/425 II pielikuma 1.1.1. punktā.

Šā standarta 5.1.2., 5.1.3., 5.1.5., 5.1.7., 5.2., 5.3.1.1., 5.3.1.2., 5.3.2.2., 5.3.2.3., 5.3.4.3., 5.3.4.4., 5.6.1.4., 5.6.1.7., 5.6.1.8., 5.6.1.9., 5.6.1.10. un 5.6.1.11. klauzulas piemērošana neļauj prezumēt atbilstību veselības un drošības pamatprasībai, kas noteikta Regulas (ES) 2016/425 II pielikuma 1.2.1. punktā.

Šā standarta 5.1.2., 5.2., 5.3.1.1., 5.3.2.2., 5.3.4.2., 5.3.4.4., 5.6.3. un 5.7. klauzulas piemērošana neļauj pieņemt prezumēt veselības un drošības pamatprasībai, kas noteikta Regulas (ES) 2016/425 II pielikuma 3.4. punktā.

103.

EN ISO 12402-5:2020

Individuālie peldamības līdzekļi. 5. daļa: Peldspējas palīglīdzekļi (50. līmenis). Drošuma prasības (ISO 12402-5:2020)

104.

EN ISO 12402-6:2020

Individuālie peldamības līdzekļi. 6. daļa: Specializētās peldvestes un peldspējas palīglīdzekļi. Drošuma prasības un papildu testēšanas metodes (ISO 12402-6:2020)

105.

EN ISO 12402-8:2020

Individuālie peldamības līdzekļi. 8. daļa: Piederumi. Drošības prasības un testēšanas metodes (ISO 12402-8:2020)

106.

EN 12477:2001

Metinātāju aizsargcimdi

EN 12477:2001/A1:2005

107.

EN 12492:2012

Alpīnisma inventārs. Alpīnistu aizsargķiveres. Drošuma prasības un testēšanas metodes

108.

EN 12841:2006

Individuālā aizsardzība pret kritieniem. Trosētas piekļuves sistēmas. Trošu noregulēšanas piederumi

109.

EN 12941:1998

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Ar enerģiju darbināmas filtrēšanas ierīces, kuras pievienotas ķiverei vai kapucei. Prasības, testēšana, marķēšana

EN 12941:1998/A1:2003

EN 12941:1998/A2:2008

110.

EN 12942:1998

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Ar enerģiju darbināmas filtrēšanas ierīces, ieskaitot pilnās sejas maskas, pusmaskas vai ceturtdaļmaskas. Prasības, testēšana, marķēšana

EN 12942:1998/A1:2002

EN 12942:1998/A2:2008

111.

EN 13034:2005+A1:2009

Aizsargapģērbs pret šķidrajām ķimikālijām. Veiktspējas prasības aizsargapģērbam pret ķimikālijām ar ierobežotu aizsardzību pret šķidrajām ķimikālijām (6. tipa un PB [6.] tipa aprīkojums)

112.

EN 13061:2009

Aizsargapģērbs. Futbolistu apakšstilbu aizsargi. Prasības un testēšanas metodes

113.

EN 13138-1:2021

Peldētmācīšanās palīglīdzekļi. 1. daļa: Valkājamo peldēšanas palīglīdzekļu drošuma prasības un testēšanas metodes

EN 13138-1:2021/AC:2022

114.

EN 13158:2018

Aizsargapģērbs. Aizsargjakas, ķermeņa un plecu aizsargi lietošanai jāšanas sportā: jātniekiem, zirgkopjiem un zirgu pajūgu vadītājiem. Prasības un testēšanas metodes

115.

EN 13178:2000

Individuālā acu aizsardzība. Sniega motociklu braucēju acu aizsargi

116.

EN 13277-1:2000

Austrumu cīņu aizsarglīdzekļi. 1. daļa: Vispārīgās prasības un testēšanas metodes

117.

EN 13277-2:2000

Austrumu cīņu aizsarglīdzekļi. 2. daļa: Papildu prasības un testēšanas metodes pēdas pacēluma, apakšstilba un apakšdelma aizsargierīcēm

118.

EN 13277-3:2013

Austrumu cīņu aizsarglīdzekļi. 3. daļa: Papildu prasības un testēšanas metodes ķermeņa aizsargierīcēm

119.

EN 13277-4:2001

Austrumu cīņu aizsarglīdzekļi. 4. daļa: Papildprasības un testēšanas metodes galvas aizsargiem

EN 13277-4:2001/A1:2007

120.

EN 13277-5:2002

Austrumu cīņu aizsarglīdzekļi. 5. daļa: Papildu prasības un testēšanas metodes dzimumorgānu un zemjostasvietas aizsargiem

121.

EN 13277-6:2003

Austrumu cīņu aizsarglīdzekļi. 6. daļa: Papildu prasības un testēšanas metodes sieviešu krūšu aizsargiem

122.

EN 13277-7:2009

Austrumu cīņu aizsarglīdzekļi. 7. daļa: Papildprasības un testēšanas metodes roku un kāju aizsargiem

123.

EN 13277-8:2017

Austrumu cīņu aizsarglīdzekļi. 8. daļa: Papildu prasības un testēšanas metodes karatē sejas aizsargiem

124.

EN 13484:2012

Aizsargķiveres sporta kamaniņu braucējiem

125.

EN 13546:2002+A1:2007

Aizsargapģērbs. Plaukstu, roku, krūškurvja, vēdera, kāju, pēdu un dzimumorgānu aizsargi lauka hokeja vārtsargiem un apakšstilbu aizsargi lauka hokeja spēlētājiem. Prasības un testēšanas metodes

126.

EN 13567:2002+A1:2007

Aizsargapģērbs. Plaukstu, roku, krūškurvja, vēdera, kāju, dzimumorgānu un sejas aizsargi paukotājiem. Prasības un testēšanas metodes

127.

EN 13594:2015

Aizsargcimdi motobraucējiem profesionāļiem. Prasības un testēšanas metodes

128.

EN 13634:2017

Aizsargapavi motobraucējiem. Prasības un testēšanas metodes

129.

EN ISO 13688:2013

Aizsargapģērbs. Vispārīgās prasības (ISO 13688:2013)

EN ISO 13688:2013/A1:2021

130.

EN 13781:2012

Aizsargķiveres sniega visurgājēju un bobsleju vadītājiem un pasažieriem

131.

EN 13794:2002

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Autonomi slēgtas sistēmas elpošanas aparāti evakuācijas vajadzībām. Prasības, testēšana, marķēšana

132.

EN 13832-2:2018

Apavi aizsardzībai pret ķimikālijām. 2. daļa: Prasības ierobežotai saskarei ar ķimikālijām

133.

EN 13832-3:2018

Apavi aizsardzībai pret ķimikālijām. 3. daļa: Prasības apaviem, kas paredzēti ilgstošai saskarei ar ķimikālijām

134.

EN 13949:2003

Elpošanas aprīkojums. Autonomi atklātās cirkulācijas niršanas aparāti, ko izmanto ar saspiestu slāpekļa-skābekļa gāzu maisījumu un skābekli. Prasības, testēšana, marķēšana

135.

EN ISO 13982-1:2004

Aizsargapģērbs pret cieto ķīmisko vielu daļiņām. 1. daļa: Veiktspējas prasības pretķīmiskajam aizsargapģērbam, kas nodrošina pilnu ķermeņa aizsardzību pret gaisā emitētām cietajām daļiņām (5. tipa apģērbs) (ISO 13982-1:2004)

EN ISO 13982-1:2004/A1:2010

136.

EN ISO 13998:2003

Aizsargapģērbs. Priekšauti, bikses un vestes aizsardzībai pret sagriešanos un savainošanos ar rokas nazi (ISO 13998:2003)

137.

EN 14021:2003

Akmeņu aizsargi braucēju pasargāšanai no akmeņiem un šķembām motobraukšanai bezceļu apstākļos. Prasības un testēšanas metodes

138.

EN 14052:2012+A1:2012

Paaugstinātas drošības industriālās aizsargķiveres

139.

EN 14058:2017

Aizsargapģērbs. Apģērbs aizsardzībai vēsās vidēs

140.

EN 14120:2003+A1:2007

Aizsargapģērbs. Plaukstu locītavu, plaukstu, ceļgalu un elkoņu aizsargi skrituļrīku sportistiem. Prasības un testēšanas metodes

141.

EN 14126:2003

Aizsargapģērbs. Veiktspējas prasības un testēšanas metodes aizsargapģērbam pret infekcijas izraisošiem mikroorganismiem

EN 14126:2003/AC:2004

142.

EN 14143:2013

Elpošanas aprīkojums. Autonomi niršanas aparāti ar reģenerācijas elpošanas ciklu

143.

EN 14225-1:2017

Ūdenslīdēju tērpi. 1. daļa: Ūdenscaurlaidīgi hidrotērpi. Prasības un testēšanas metodes

144.

EN 14225-2:2017

Ūdenslīdēju tērpi. 2. daļa: Ūdensnecaurlaidīgi hidrotērpi. Prasības un testēšanas metodes

145.

EN 14225-3:2017

Ūdenslīdēju tērpi. 3. daļa: Aktīvi sildošo vai dzesējošo tērpu sistēmas un komponenti. Prasības un testēšanas metodes

146.

EN 14328:2005

Aizsargapģērbs. Cimdi un apakšdelmu aizsargi pret sagriešanos ar elektriskajiem nažiem. Prasības un testēšanas metodes

147.

EN 14387:2004+A1:2008

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Gāzes filtri un kombinētie filtri. Prasības, testēšana, marķēšana

148.

EN 14435:2004

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Autonomi atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa pusmaskas elpošanas aparāti, kas paredzēti izmantošanai tikai pārspiedienā. Prasības, testēšana, marķēšana

149.

EN 14458:2018

Individuālie acu aizsargi. Augstas veiktspējas sejsegi lietošanai tikai ar aizsargķiverēm

150.

EN ISO 14460:1999

Autosacīkšu braucēju aizsargapģērbs. Karstumizturība un ugunsizturība. Veiktspējas prasības un testēšanas metodes (ISO 14460:1999)

EN ISO 14460:1999/AC:1999

EN ISO 14460:1999/A1:2002

151.

EN 14529:2005

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Autonomi atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa pusmaskas elpošanas aparāti ar iespēju pievienot ar elpošanu vadāmu gaisa padeves pārspiediena regulēšanas vārstu, tikai evakuācijas vajadzībām

152.

EN 14593-1:2005

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Ar gaisa padeves regulēšanas vārstu aprīkoti elpošanas aparāti ar saspiestā gaisa padeves līniju. 1. daļa: Aparāti ar pilnu sejas masku. Prasības, testēšana, marķēšana

153.

EN 14594:2018

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Nepārtrauktas plūsmas elpošanas aparāti ar saspiestā gaisa padeves līniju. Prasības, testēšana un marķēšana

154.

EN 14605:2005+A1:2009

Aizsargapģērbs pret šķidrajām ķimikālijām. Veiktspējas prasības apģērbam ar šķidrumu (3. tips) vai izsmidzināmu šķidrumu (4. tips) necaurlaidīgiem apģērba savienojumiem, arī vienīgi atsevišķas ķermeņa daļas aizsargājošām apģērba daļām (PB [3] un PB [4] tips)

155.

EN ISO 14877:2002

Aizsargapģērbs abrazīvajām spridzināšanas operācijām, izmantojot granulveida abrazīvus (ISO 14877:2002)

156.

EN ISO 15027-1:2012

Hidrotērpi. 1. daļa: Tērpi pastāvīgai nēsāšanai, prasības, ieskaitot drošību (ISO 15027-1:2012)

157.

EN ISO 15027-2:2012

Hidrotērpi. 2. daļa: Ātri uzģērbjami tērpi, prasības, ieskaitot drošību (ISO 15027-2:2012)

158.

EN 15090:2012

Ugunsdzēsēju apavi

159.

EN 15151-1:2012

Alpīnisma inventārs. Bremzēšanas ierīces. 1. daļa: Bremzēšanas ierīces ar manuālu bloķēšanu, drošuma prasības un testēšanas metodes

160.

EN 15333-1:2008

Elpošanas aprīkojums. Atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa niršanas aparāts. 1. daļa: Gaisa padeve

EN 15333-1:2008/AC:2009

161.

EN 15333-2:2009

Elpošanas aprīkojums. Atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa niršanas aparāts. 2. daļa: Brīvplūsmas aparāts

162.

EN 15613:2008

Ceļgalu un elkoņu aizsargi sportam telpās. Drošuma prasības un testēšanas metodes

163.

EN 16027:2011

Aizsargapģērbs. Cimdi ar aizsargājošu efektu futbola vārtsargiem

164.

EN ISO 16321-1:2022

Profesionāla acu un sejas aizsardzība. 1. daļa: Vispārīgas prasības (ISO 16321-1:2021)

165.

EN ISO 16321-2:2021

Profesionāla acu un sejas aizsardzība. 2. daļa: Papildprasības metināšanas un līdzīgu procesu aizsargiem (ISO 16321-2:2021)

Piezīme. Šajā standartā ir dota atsauce uz normatīvo atsauci EN ISO 16321-1:2020, kuras datums ir nepareizs. Pareizā atsauce ir EN ISO 16321-1:2022.

166.

EN ISO 16321-3:2022

Profesionāla acu un sejas aizsardzība. 3. daļa: Papildprasības tīklveida aizsargiem (ISO 16321-3:2021)

Piezīme. Šajā standartā ir dota atsauce uz normatīvo atsauci EN ISO 16321-1:2020, kuras datums ir nepareizs. Pareizā atsauce ir EN ISO 16321-1:2022.

167.

EN 16350:2014

Aizsargcimdi. Elektrostatiskās īpašības

168.

EN 16473:2014

Ugunsdzēsēju ķiveres. Ķiveres tehniskai glābšanai

169.

EN 16716:2017

Alpīnisma inventārs. Gaisa spilvenu sistēmas lavīnu gadījumam. Drošuma prasības un testēšanas metodes

170.

EN 17092-2:2020

Motociklistu aizsargapģērbi. 2. daļa: AAA klases apģērbi. Prasības

171.

EN 17092-3:2020

Motociklistu aizsargapģērbi. 3. daļa: AA klases apģērbi. Prasības

172.

EN 17092-4:2020

Motociklistu aizsargapģērbi. 4. daļa: A klases apģērbi. Prasības

173.

EN 17092-5:2020

Motociklistu aizsargapģērbi. 5. daļa: B klases apģērbi. Prasības

174.

EN 17092-6:2020

Motociklistu aizsargapģērbi. 6. daļa: C klases apģērbi. Prasības

175.

EN 17109:2020

Alpīnisma inventārs. Individuālas drošības sistēmas virvju atrakcijām. Drošuma prasības un testēšanas metodes

176.

EN ISO 17249:2013

Drošības apavi aizsardzībai pret sagriešanos ar motorzāģi (ISO 17249:2013)

EN ISO 17249:2013/AC:2014

177.

EN 17353:2020

Aizsargapģērbs. Uzlabotas redzamības apģērbs vidēja riska situācijām. Testēšanas metodes un prasības

178.

EN 17520:2021

Alpīnisma inventārs. Pašdrošināšanas cilpas. Drošuma prasības un testēšanas metodes

179.

EN ISO 18527-1:2022

Acu un sejas aizsardzība sportam. 1. daļa: Prasības kalnu slēpošanas un snovborda aizsargbrillēm (ISO 18527-1:2021)

180.

EN ISO 18527-2:2021

Acu un sejas aizsardzība sportam. 2. daļa: Prasības acu aizsargiem skvošam, raketbolam un skvošam 57 (ISO 18527-2:2021)

181.

EN ISO 20320:2020

Aizsargapģērbs snovbordam. Plaukstu aizsargi. Prasības un testēšanas metodes (ISO 20320:2020)

182.

EN ISO 20345:2022

Individuālie aizsardzības līdzekļi. Drošības apavi (ISO 20345:2021)

183.

EN ISO 20346:2014

Individuālie aizsardzības līdzekļi. Aizsargapavi (ISO 20346:2014)

184.

EN ISO 20347:2012

Individuālie aizsardzības līdzekļi. Darba apavi (ISO 20347:2012)

185.

EN ISO 20349-1:2017

Individuālie aizsardzības līdzekļi. Apavi aizsardzībai pret risku lietuvēs un metināšanas darbos. 1. daļa: Prasības un testēšanas metodes aizsardzībai pret riskiem lietuvēs (ISO 20349-1:2017)

EN ISO 20349-1:2017/A1:2020

186.

EN ISO 20349-2:2017

Individuālie aizsardzības līdzekļi. Apavi aizsardzībai pret risku lietuvēs un metināšanas darbos. 2. daļa: Prasības un testēšanas metodes aizsardzībai pret riskiem metināšanas darbos un tiem radniecīgos procesos (ISO 20349-2:2017)

EN ISO 20349-2:2017/A1:2020

187.

EN ISO 20471:2013

Paaugstinātas redzamības apģērbs. Testēšanas metodes un prasības (ISO 20471:2013, koriģētā redakcija 2013-06-01)

EN ISO 20471:2013/A1:2016

188.

EN ISO 27065:2017

Aizsargapģērbs. Veiktspējas prasības aizsargapģērbam, kuru valkā operatori, kas veic apstrādi ar pesticīdiem, un darbinieki, kas strādā pēc veiktās apstrādes (ISO 27065:2017)

EN ISO 27065:2017/A1:2019

189.

EN 50321-1:2018

Spriegumaktīvs darbs. Dielektriskie apavi. Izolējoša materiāla apavi un virszābaki

EN 50321-1:2018/AC:2018-08

190.

EN 61482-2:2020

Spriegumaktīvs darbs. Aizsargapģērbs pret elektriskā loka termisko bīstamību. 2. daļa: Prasības (IEC 61482-2:2018, grozīts)

---

II PIELIKUMS

| Nr. | Atsauce uz standartu | Atsaukšanas datums |
| --- | --- | --- |
| 1. | EN 143:2000
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Daļiņu filtri. Prasības, testēšana, marķēšana
  EN 143:2000/AC:2005
  EN 143:2000/A1:2006 | 9.6.2024. |
| 2. | EN 166:2001
  Individuālā acu aizsardzība. Specifikācijas | 11.11.2024 |
| 3. | EN 169:2002
  Individuālā acu aizsardzība. Filtri metināšanai un līdzīgiem tehniskiem darbiem. Prasības filtru caurlaidībai un to lietošanas ieteikumi | 11.11.2024. |
| 4. | EN 170:2002
  Individuālā acu aizsardzība. Ultravioletā starojuma filtri. Prasības filtru caurlaidībai un to lietošanas ieteikumi | 11.11.2024. |
| 5. | EN 172:1994
  Individuālā acu aizsardzība. Saulesbriļļu filtri rūpnieciskai izmantošanai
  EN 172:1994/A1:2000
  EN 172:1994/A2:2001 | 11.11.2024. |
| 6. | EN 174:2001
  Individuālā acu aizsardzība. Kalnu slēpošanas aizsargbrilles | 11.11.2024. |
| 7. | EN 352-1:2002
  Dzirdes aizsargi. Vispārīgās prasības. 1. daļa: Aizsargaustiņas | 21.7.2024. |
| 8. | EN 352-2:2002
  Dzirdes aizsargi. Vispārīgās prasības. 2. daļa: Ausu aizbāžņi | 21.7.2024. |
| 9. | EN 352-3:2002
  Dzirdes aizsargi. Vispārīgās prasības. 3. daļa: Aizsargaustiņas ar stiprinājumu pie aizsargķiveres | 21.7.2024. |
| 10. | EN 352-4:2001
  Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības un testēšana. 4. daļa: No trokšņa līmeņa atkarīgās aizsargaustiņas
  EN 352-4:2001/A1:2005 | 21.7.2024. |
| 11. | EN 352-5:2002
  Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības un testēšana. 5. daļa: Aizsargaustiņas aktīvai trokšņa samazināšanai
  EN 352-5:2002/A1:2005 | 21.7.2024. |
| 12. | EN 352-6:2002
  Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības un testēšana. 6. daļa: Aizsargaustiņas ar elektrisku audio ieeju | 21.7.2024. |
| 13. | EN 352-7:2002
  Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības un testēšana. 7. daļa: No trokšņa līmeņa atkarīgie ausu aizbāžņi | 21.7.2024. |
| 14. | EN 352-8:2008
  Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības un testēšana. 8. daļa: Izklaides audio aizsargaustiņas | 21.7.2024. |
| 15. | EN 379:2003+A1:2009
  Individuālā acu aizsardzība. Automātiskie metināšanas filtri | 11.11.2024. |
| 16. | EN 1731:2006
  Individuālā acu aizsardzība. Acu un sejas tīklveida aizsargi | 11.11.2024. |
| 17. | EN ISO 13688:2013
  Aizsargapģērbs. Vispārīgās prasības (ISO 13688:2013) | 9.6.2024. |
| 18. | EN ISO 20345:2011
  Individuālie aizsardzības līdzekļi. Drošības apavi (ISO 20345:2011) | 11.11.2024. |

Nr.

Atsauce uz standartu

Atsaukšanas datums

1.

EN 143:2000

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Daļiņu filtri. Prasības, testēšana, marķēšana

EN 143:2000/AC:2005

EN 143:2000/A1:2006

9.6.2024.

2.

EN 166:2001

Individuālā acu aizsardzība. Specifikācijas

11.11.2024

3.

EN 169:2002

Individuālā acu aizsardzība. Filtri metināšanai un līdzīgiem tehniskiem darbiem. Prasības filtru caurlaidībai un to lietošanas ieteikumi

11.11.2024.

4.

EN 170:2002

Individuālā acu aizsardzība. Ultravioletā starojuma filtri. Prasības filtru caurlaidībai un to lietošanas ieteikumi

11.11.2024.

5.

EN 172:1994

Individuālā acu aizsardzība. Saulesbriļļu filtri rūpnieciskai izmantošanai

EN 172:1994/A1:2000

EN 172:1994/A2:2001

11.11.2024.

6.

EN 174:2001

Individuālā acu aizsardzība. Kalnu slēpošanas aizsargbrilles

11.11.2024.

7.

EN 352-1:2002

Dzirdes aizsargi. Vispārīgās prasības. 1. daļa: Aizsargaustiņas

21.7.2024.

8.

EN 352-2:2002

Dzirdes aizsargi. Vispārīgās prasības. 2. daļa: Ausu aizbāžņi

21.7.2024.

9.

EN 352-3:2002

Dzirdes aizsargi. Vispārīgās prasības. 3. daļa: Aizsargaustiņas ar stiprinājumu pie aizsargķiveres

21.7.2024.

10.

EN 352-4:2001

Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības un testēšana. 4. daļa: No trokšņa līmeņa atkarīgās aizsargaustiņas

EN 352-4:2001/A1:2005

21.7.2024.

11.

EN 352-5:2002

Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības un testēšana. 5. daļa: Aizsargaustiņas aktīvai trokšņa samazināšanai

EN 352-5:2002/A1:2005

21.7.2024.

12.

EN 352-6:2002

Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības un testēšana. 6. daļa: Aizsargaustiņas ar elektrisku audio ieeju

21.7.2024.

13.

EN 352-7:2002

Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības un testēšana. 7. daļa: No trokšņa līmeņa atkarīgie ausu aizbāžņi

21.7.2024.

14.

EN 352-8:2008

Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības un testēšana. 8. daļa: Izklaides audio aizsargaustiņas

21.7.2024.

15.

EN 379:2003+A1:2009

Individuālā acu aizsardzība. Automātiskie metināšanas filtri

11.11.2024.

16.

EN 1731:2006

Individuālā acu aizsardzība. Acu un sejas tīklveida aizsargi

11.11.2024.

17.

EN ISO 13688:2013

Aizsargapģērbs. Vispārīgās prasības (ISO 13688:2013)

9.6.2024.

18.

EN ISO 20345:2011

Individuālie aizsardzības līdzekļi. Drošības apavi (ISO 20345:2011)

11.11.2024.

---

Labojumi

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/59 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/59

---

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2022/1860 (2022. gada 10. jūnijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 piemērošanai attiecībā uz ziņošanas standartiem, formātiem, biežumu, metodēm un kārtību

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 262, 2022. gada 7. oktobris
  )

76. lappusē 10. pantā:

tekstu:

“10. pants

Diena, līdz kurai jāpaziņo par atvasināto instrumentu līgumiem

Tāda atvasinātā instrumenta darījumu partneris, kas XX XXX 20XX atbilst 2. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem, vai par ziņošanu atbildīgā struktūra visus pielikumā prasītos datus par minēto atvasināto instrumentu paziņo 180 kalendāro dienu laikā pēc [ĪTS piemērošanas datums], iesniedzot ziņojumu ar notikuma veidu “Atjauninājums”, ja vien tā šajā laikposmā nav iesniegusi ziņojumu ar darbības veidu “Grozīt” vai “Koriģēt” attiecībā uz šo atvasināto instrumentu.”

lasīt šādi:

“10. pants

Diena, līdz kurai jāpaziņo par atvasināto instrumentu līgumiem

Tāda atvasinātā instrumenta darījumu partneris, kas 2024. gada 29. aprīlī atbilst 2. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem, vai par ziņošanu atbildīgā struktūra visus pielikumā prasītos datus par minēto atvasināto instrumentu paziņo 180 kalendāro dienu laikā pēc 2024. gada 29. aprīļa, iesniedzot ziņojumu ar notikuma veidu “Atjauninājums”, ja vien tā šajā laikposmā nav iesniegusi ziņojumu ar darbības veidu “Grozīt” vai “Koriģēt” attiecībā uz šo atvasināto instrumentu.”

---