# Euroopa Liidu L 135/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 135 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik23. mai 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 135

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik23. mai 2023

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/988, 10. mai 2023, milles käsitletakse üldist tooteohutust ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1025/2012 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2020/1828 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/95/EÜ ja nõukogu direktiiv 87/357/EMÜ (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/988, 10. mai 2023, milles käsitletakse üldist tooteohutust ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1025/2012 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2020/1828 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/95/EÜ ja nõukogu direktiiv 87/357/EMÜ (
  1
  )

1

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teatis, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXVIII artikli kohase lepingu (milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu) jõustumise kuupäeva | 52 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/989, 22. mai 2023, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EL) nr 1321/2014 (õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta) | 53 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2023/990, 25. aprill 2023, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooni osaliste konverentsil võetav seisukoht seoses konventsiooni ja selle III lisa teatavate muudatustega | 111 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2023/991, 15. mai 2023, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta rahvusvahelises teraviljanõukogus seoses 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni pikendamisega | 114 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2023/992, 16. mai 2023, millega nimetatakse ametisse 16 Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) haldusnõukogu liiget | 116 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/993, 22. mai 2023, millega käivitatakse Euroopa Liidu partnerlusmissioon Moldovas (EUPM Moldova) | 118 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/994, 22. mai 2023, mis käsitleb tagajärgi, mis kaasnevad teistele liikmesriikidele tehtud Taani avaldusega selle kohta, et ta ei soovi enam kasutada Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklit 5, ning millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2021/509, millega luuakse Euroopa rahutagamisrahastu, ja otsust 2014/401/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu Satelliidikeskust | 120 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/995, 22. mai 2023, millega muudetakse ja ajakohastatakse otsust (ÜVJP) 2018/340, millega koostatakse alalise struktureeritud koostöö raamistikus arendatavate projektide nimekiri | 123 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teatis, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXVIII artikli kohase lepingu (milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu) jõustumise kuupäeva

52

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/989, 22. mai 2023, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EL) nr 1321/2014 (õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta)

53

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2023/990, 25. aprill 2023, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooni osaliste konverentsil võetav seisukoht seoses konventsiooni ja selle III lisa teatavate muudatustega

111

*

Nõukogu otsus (EL) 2023/991, 15. mai 2023, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta rahvusvahelises teraviljanõukogus seoses 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni pikendamisega

114

*

Nõukogu otsus (EL) 2023/992, 16. mai 2023, millega nimetatakse ametisse 16 Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) haldusnõukogu liiget

116

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/993, 22. mai 2023, millega käivitatakse Euroopa Liidu partnerlusmissioon Moldovas (EUPM Moldova)

118

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/994, 22. mai 2023, mis käsitleb tagajärgi, mis kaasnevad teistele liikmesriikidele tehtud Taani avaldusega selle kohta, et ta ei soovi enam kasutada Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklit 5, ning millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2021/509, millega luuakse Euroopa rahutagamisrahastu, ja otsust 2014/401/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu Satelliidikeskust

120

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/995, 22. mai 2023, millega muudetakse ja ajakohastatakse otsust (ÜVJP) 2018/340, millega koostatakse alalise struktureeritud koostöö raamistikus arendatavate projektide nimekiri

123

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Isikuandmete kaitse ja/või konfidentsiaalsuse tõttu ei saa osa käesolevas väljaandes sisalduvat teavet enam avaldada ning seepärast avaldati uus autentne versioon.


  Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Isikuandmete kaitse ja/või konfidentsiaalsuse tõttu ei saa osa käesolevas väljaandes sisalduvat teavet enam avaldada ning seepärast avaldati uus autentne versioon.

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 23.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 135/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2023/988,

10. mai 2023,

milles käsitletakse üldist tooteohutust ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1025/2012 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2020/1828 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/95/EÜ ja nõukogu direktiiv 87/357/EMÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/95/EÜ (3) on sätestatud nõue, et tarbijale mõeldud tooted peavad olema ohutud ning et liikmesriikide turujärelevalveasutused peavad võtma meetmeid ohtlike toodete vastu ja vahetama võetud meetmete kohta teavet liidu kiire teabevahetuse süsteemi RAPEX kaudu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/95/EÜ (3) on sätestatud nõue, et tarbijale mõeldud tooted peavad olema ohutud ning et liikmesriikide turujärelevalveasutused peavad võtma meetmeid ohtlike toodete vastu ja vahetama võetud meetmete kohta teavet liidu kiire teabevahetuse süsteemi RAPEX kaudu.

| (2) | Direktiiv 2001/95/EÜ tuleb uue tehnoloogia ja internetimüügi arengut silmas pidades läbi vaadata ja seda tuleb ajakohastada, et tagada kooskõla liidu ühtlustamis- ja standardimisõigusaktide arenguga, kindlustada paremini toimiv toodete tagasinõudmine ohutuse kaalutlusel ja selgem raamistik toiduga sarnanevate toodete jaoks, mida on seni reguleeritud nõukogu direktiiviga 87/357/EMÜ (4). Selguse huvides tuleks direktiivid 2001/95/EÜ ja 87/357/EMÜ kehtetuks tunnistada ning käesoleva määrusega asendada. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiv 2001/95/EÜ tuleb uue tehnoloogia ja internetimüügi arengut silmas pidades läbi vaadata ja seda tuleb ajakohastada, et tagada kooskõla liidu ühtlustamis- ja standardimisõigusaktide arenguga, kindlustada paremini toimiv toodete tagasinõudmine ohutuse kaalutlusel ja selgem raamistik toiduga sarnanevate toodete jaoks, mida on seni reguleeritud nõukogu direktiiviga 87/357/EMÜ (4). Selguse huvides tuleks direktiivid 2001/95/EÜ ja 87/357/EMÜ kehtetuks tunnistada ning käesoleva määrusega asendada.

| (3) | Määrus on sobiv õigusakt, sest sellega sätestatakse selged ja üksikasjalikud normid ega anta liikmesriikidele võimalust neid eri viisil üle võtta. Direktiivi asemel määruse valimine võimaldab ka paremini saavutada eesmärki tagada sidusus turujärelevalve õigusraamistikuga selliste toodete puhul, mis kuuluvad liidu ühtlustamisõigusaktide kohaldamisalasse, kui kohaldatav õigusakt on samuti määrus, nimelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/1020 (5). Lisaks aitab selline valik tooteohutusnormide järjepideva liiduülese kohaldamise kaudu regulatiivset koormust veelgi vähendada. |
| --- | --- |

(3)

Määrus on sobiv õigusakt, sest sellega sätestatakse selged ja üksikasjalikud normid ega anta liikmesriikidele võimalust neid eri viisil üle võtta. Direktiivi asemel määruse valimine võimaldab ka paremini saavutada eesmärki tagada sidusus turujärelevalve õigusraamistikuga selliste toodete puhul, mis kuuluvad liidu ühtlustamisõigusaktide kohaldamisalasse, kui kohaldatav õigusakt on samuti määrus, nimelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/1020 (5). Lisaks aitab selline valik tooteohutusnormide järjepideva liiduülese kohaldamise kaudu regulatiivset koormust veelgi vähendada.

| (4) | Käesoleva määruse eesmärk on aidata saavutada Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 169 osutatud eesmärgid. Eelkõige on selle eesmärk tagada tarbijate tervis ja kaitstus ning siseturu toimimine tarbijatele mõeldud toodete puhul. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määruse eesmärk on aidata saavutada Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 169 osutatud eesmärgid. Eelkõige on selle eesmärk tagada tarbijate tervis ja kaitstus ning siseturu toimimine tarbijatele mõeldud toodete puhul.

| (5) | Käesoleva määruse eesmärk peaks olema kaitsta tarbijaid ja nende kaitstust, mis on üks liidu õigusraamistiku aluspõhimõte ja mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „harta“). Ohtlikel toodetel võivad olla tarbijatele ja kodanikele väga negatiivsed tagajärjed. Kõigil tarbijatel, sealhulgas kõige haavatavamatel, nagu lastel, eakatel või puudega inimestel, on õigus ohututele toodetele. Tarbijate käsutuses peaks olema piisavalt vahendeid kõnealuse õiguse maksma panemiseks ning liikmesriikide käsutuses peaks olema piisavalt vahendeid ja meetmeid käesoleva määruse täitmise tagamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse eesmärk peaks olema kaitsta tarbijaid ja nende kaitstust, mis on üks liidu õigusraamistiku aluspõhimõte ja mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „harta“). Ohtlikel toodetel võivad olla tarbijatele ja kodanikele väga negatiivsed tagajärjed. Kõigil tarbijatel, sealhulgas kõige haavatavamatel, nagu lastel, eakatel või puudega inimestel, on õigus ohututele toodetele. Tarbijate käsutuses peaks olema piisavalt vahendeid kõnealuse õiguse maksma panemiseks ning liikmesriikide käsutuses peaks olema piisavalt vahendeid ja meetmeid käesoleva määruse täitmise tagamiseks.

| (6) | Liidus on küll koostatud valdkondlikke ühtlustamisõigusakte, milles käsitletakse konkreetsete toodete või tootekategooriate ohutusaspekte, kuid peaaegu võimatu on võtta vastu liidu õigusakt, mis käsitleks kõiki tarbijate jaoks mõeldud tooteid, mis on juba olemas või mis võidakse veel välja töötada. Seetõttu on tarvis ulatuslikku horisontaalset õigusraamistikku, mis täidaks olemasolevad lüngad ja täiendaks olemasolevate või tulevaste valdkondlike liidu ühtlustamisõigusaktide sätteid ning tagaks muul moel nende õigusaktidega tagamata tarbijakaitse, eelkõige selleks, et saavutada tarbijate tervise ja kaitstuse kaitse kõrge tase, nagu on nõutud ELi toimimise lepingu artiklites 114 ja 169. |
| --- | --- |

(6)

Liidus on küll koostatud valdkondlikke ühtlustamisõigusakte, milles käsitletakse konkreetsete toodete või tootekategooriate ohutusaspekte, kuid peaaegu võimatu on võtta vastu liidu õigusakt, mis käsitleks kõiki tarbijate jaoks mõeldud tooteid, mis on juba olemas või mis võidakse veel välja töötada. Seetõttu on tarvis ulatuslikku horisontaalset õigusraamistikku, mis täidaks olemasolevad lüngad ja täiendaks olemasolevate või tulevaste valdkondlike liidu ühtlustamisõigusaktide sätteid ning tagaks muul moel nende õigusaktidega tagamata tarbijakaitse, eelkõige selleks, et saavutada tarbijate tervise ja kaitstuse kaitse kõrge tase, nagu on nõutud ELi toimimise lepingu artiklites 114 ja 169.

| (7) | Sätete kattumise vältimiseks ja selge õigusraamistiku tagamiseks tuleks samal ajal selgelt sätestada käesoleva määruse eri osade kohaldamisala nende toodete puhul, mille suhtes kohaldatakse liidu valdkondlikke ühtlustamisõigusakte. |
| --- | --- |

(7)

Sätete kattumise vältimiseks ja selge õigusraamistiku tagamiseks tuleks samal ajal selgelt sätestada käesoleva määruse eri osade kohaldamisala nende toodete puhul, mille suhtes kohaldatakse liidu valdkondlikke ühtlustamisõigusakte.

| (8) | Kuigi mõningaid käesoleva määruse sätteid, näiteks enamikku ettevõtjate kohustusi, ei tuleks kohaldada toodete suhtes, mis on hõlmatud liidu ühtlustamisõigusaktidega, täiendavad käesoleva määruse teatavad muud sätted liidu ühtlustamisõigusakte ja seepärast tuleks neid selliste toodete suhtes kohaldada. Eelkõige tuleks üldist tooteohutuse nõuet ja sellega seotud sätteid kohaldada liidu ühtlustamisõigusaktidega hõlmatud tarbijale mõeldud toodete suhtes juhul, kui neis liidu ühtlustamisõigusaktides ei käsitleta teatavat liiki riske. Käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujate kohustusi, ettevõtjate kohustusi õnnetusjuhtumite korral, tarbijate õigust saada teavet ja hüvitist ning toodete tagasinõudmist ohutuse kaalutlusel, tuleks kohaldada liidu ühtlustamisõigusaktidega hõlmatud toodete suhtes niivõrd, kuivõrd sellistes liidu ühtlustamisõigusaktides ei ole sama eesmärgiga erisätteid. Samuti kasutatakse RAPEXit juba liidu ühtlustamisõigusaktide kohaldamisel, nagu on osutatud määruse (EL) 2019/1020 artiklis 20, mistõttu tuleks käesoleva määruse sätteid, millega reguleeritakse kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ ja selle toimimist, kohaldada liidu ühtlustamisõigusaktidega hõlmatud toodete suhtes. |
| --- | --- |

(8)

Kuigi mõningaid käesoleva määruse sätteid, näiteks enamikku ettevõtjate kohustusi, ei tuleks kohaldada toodete suhtes, mis on hõlmatud liidu ühtlustamisõigusaktidega, täiendavad käesoleva määruse teatavad muud sätted liidu ühtlustamisõigusakte ja seepärast tuleks neid selliste toodete suhtes kohaldada. Eelkõige tuleks üldist tooteohutuse nõuet ja sellega seotud sätteid kohaldada liidu ühtlustamisõigusaktidega hõlmatud tarbijale mõeldud toodete suhtes juhul, kui neis liidu ühtlustamisõigusaktides ei käsitleta teatavat liiki riske. Käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujate kohustusi, ettevõtjate kohustusi õnnetusjuhtumite korral, tarbijate õigust saada teavet ja hüvitist ning toodete tagasinõudmist ohutuse kaalutlusel, tuleks kohaldada liidu ühtlustamisõigusaktidega hõlmatud toodete suhtes niivõrd, kuivõrd sellistes liidu ühtlustamisõigusaktides ei ole sama eesmärgiga erisätteid. Samuti kasutatakse RAPEXit juba liidu ühtlustamisõigusaktide kohaldamisel, nagu on osutatud määruse (EL) 2019/1020 artiklis 20, mistõttu tuleks käesoleva määruse sätteid, millega reguleeritakse kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ ja selle toimimist, kohaldada liidu ühtlustamisõigusaktidega hõlmatud toodete suhtes.

| (9) | Käesolevat määrust tuleks samuti kohaldada eranditult kutsealaseks kasutamiseks kavandatud, kuid seejärel laiatarbeturule liikunud toodete suhtes, sest need võivad mõistlikult eeldatavates tingimustes kasutatuna endas hõlmata riske tarbijate tervisele ja kaitstusele. |
| --- | --- |

(9)

Käesolevat määrust tuleks samuti kohaldada eranditult kutsealaseks kasutamiseks kavandatud, kuid seejärel laiatarbeturule liikunud toodete suhtes, sest need võivad mõistlikult eeldatavates tingimustes kasutatuna endas hõlmata riske tarbijate tervisele ja kaitstusele.

| (10) | Ravimitele tehakse turustuseelne hindamine, sealhulgas spetsiaalne riski ja kasulikkuse analüüs. Need tooted tuleks seetõttu käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta. |
| --- | --- |

(10)

Ravimitele tehakse turustuseelne hindamine, sealhulgas spetsiaalne riski ja kasulikkuse analüüs. Need tooted tuleks seetõttu käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta.

| (11) | Toidu-, sööda- ja sarnaste valdkondade liidu õiguses on kehtestatud konkreetne süsteem reguleeritavate toodete ohutuse tagamiseks. Tõepoolest on toidule ja söödale kehtestatud eriomane õigusraamistik, seda eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 178/2002 (6). Lisaks reguleeritakse toitu ja sööta ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/625, (7) millega tagatakse ühtlustatud lähenemisviis ametlikele kontrollidele, mille eesmärk on kontrollida sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate õigusnormide täitmist. Seepärast tuleks toit ja sööt käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta, tehes siiski erandi toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalidele ja esemetele, sest nendega seoses võib esineda riske, mis ei ole hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1935/2004 (8) või mõne muu toidualase õigusaktiga, mis hõlmab üksnes keemilisi ja bioloogilisi toidule omaseid riske. |
| --- | --- |

(11)

Toidu-, sööda- ja sarnaste valdkondade liidu õiguses on kehtestatud konkreetne süsteem reguleeritavate toodete ohutuse tagamiseks. Tõepoolest on toidule ja söödale kehtestatud eriomane õigusraamistik, seda eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 178/2002 (6). Lisaks reguleeritakse toitu ja sööta ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/625, (7) millega tagatakse ühtlustatud lähenemisviis ametlikele kontrollidele, mille eesmärk on kontrollida sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate õigusnormide täitmist. Seepärast tuleks toit ja sööt käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta, tehes siiski erandi toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalidele ja esemetele, sest nendega seoses võib esineda riske, mis ei ole hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1935/2004 (8) või mõne muu toidualase õigusaktiga, mis hõlmab üksnes keemilisi ja bioloogilisi toidule omaseid riske.

| (12) | Elustaimedele kohaldatakse eriomast õigusraamistikku, mis on eelkõige sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/2031, (9) milles võetakse tarbijate kaitstuse tagamiseks arvesse kõnealuste toodete eripära. |
| --- | --- |

(12)

Elustaimedele kohaldatakse eriomast õigusraamistikku, mis on eelkõige sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/2031, (9) milles võetakse tarbijate kaitstuse tagamiseks arvesse kõnealuste toodete eripära.

| (13) | Loomsed kõrvalsaadused on loomset päritolu materjalid, mida inimesed ei tarbi. Nendele toodetele, näiteks söödale kohaldatakse eriomast õigusraamistikku, mis on eelkõige sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1069/2009 (10). |
| --- | --- |

(13)

Loomsed kõrvalsaadused on loomset päritolu materjalid, mida inimesed ei tarbi. Nendele toodetele, näiteks söödale kohaldatakse eriomast õigusraamistikku, mis on eelkõige sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1069/2009 (10).

| (14) | Taimekaitsevahenditele, mida nimetatakse ka pestitsiidideks, kohaldatakse erisätteid nende lubamise kohta riiklikul tasandil, mis põhinevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EÜ) nr 1107/2009, (11) ning seetõttu tuleks need samuti käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta. |
| --- | --- |

(14)

Taimekaitsevahenditele, mida nimetatakse ka pestitsiidideks, kohaldatakse erisätteid nende lubamise kohta riiklikul tasandil, mis põhinevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EÜ) nr 1107/2009, (11) ning seetõttu tuleks need samuti käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta.

| (15) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1139 (12) artikli 2 lõike 3 punktis d osutatud õhusõidukitele kohaldatakse liikmesriikide regulatiivset kontrolli, võttes arvesse piiratud riski, mida need tsiviillennunduse ohutusele kujutavad. Need õhusõidukid tuleks seetõttu käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1139 (12) artikli 2 lõike 3 punktis d osutatud õhusõidukitele kohaldatakse liikmesriikide regulatiivset kontrolli, võttes arvesse piiratud riski, mida need tsiviillennunduse ohutusele kujutavad. Need õhusõidukid tuleks seetõttu käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta.

| (16) | Käesolevas määruses sätestatud nõudeid tuleks kohaldada kasutatud toodete või parandatud, taastatud või ringlusse võetud toodete suhtes, mis viiakse kaubandustegevuse käigus uuesti tarneahelasse, välja arvatud tooted, mille puhul tarbija ei saa mõistlikult eeldada, et need vastavad ajakohastele ohutusstandarditele, nagu tooted, mida sõnaselgelt esitletakse parandamist või taastamist vajavana või mis tehakse turul kättesaadavaks ajaloolise tähtsusega kogumisesemetena. |
| --- | --- |

(16)

Käesolevas määruses sätestatud nõudeid tuleks kohaldada kasutatud toodete või parandatud, taastatud või ringlusse võetud toodete suhtes, mis viiakse kaubandustegevuse käigus uuesti tarneahelasse, välja arvatud tooted, mille puhul tarbija ei saa mõistlikult eeldada, et need vastavad ajakohastele ohutusstandarditele, nagu tooted, mida sõnaselgelt esitletakse parandamist või taastamist vajavana või mis tehakse turul kättesaadavaks ajaloolise tähtsusega kogumisesemetena.

| (17) | Käesolev määrus ei peaks hõlmama teenuseid. Tarbijate tervise ja kaitstuse kaitsmiseks tuleks käesoleva määruse kohaldamisalaga aga siiski hõlmata tooted, mida tarnitakse või mis tehakse tarbijatele kättesaadavaks teenuste osutamise käigus, sealhulgas tooted, millega tarbijad teenuste osutamise käigus vahetult kokku puutuvad. Määruse kohaldamisalast tuleks siiski välja jätta vahendid, millega tarbijad sõidavad või reisivad, kui teenuseosutaja neid vahendeid transporditeenuse osutamise käigus otseselt juhib, sest neid tuleb käsitleda osutatava teenuse ohutuse kontekstis. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev määrus ei peaks hõlmama teenuseid. Tarbijate tervise ja kaitstuse kaitsmiseks tuleks käesoleva määruse kohaldamisalaga aga siiski hõlmata tooted, mida tarnitakse või mis tehakse tarbijatele kättesaadavaks teenuste osutamise käigus, sealhulgas tooted, millega tarbijad teenuste osutamise käigus vahetult kokku puutuvad. Määruse kohaldamisalast tuleks siiski välja jätta vahendid, millega tarbijad sõidavad või reisivad, kui teenuseosutaja neid vahendeid transporditeenuse osutamise käigus otseselt juhib, sest neid tuleb käsitleda osutatava teenuse ohutuse kontekstis.

| (18) | Antiikesemed nagu kunstiteosed või kollektsiooniesemed on konkreetsed tootekategooriad, mille puhul ei saa eeldada, et need vastavad käesolevas määruses sätestatud ohutusnõuetele, ning tuleks seetõttu määruse kohaldamisalast välja jätta. Selleks et vältida seda, et muid tooteid loetaks ekslikult nendesse kategooriatesse kuuluvateks, on vaja arvesse võtta, et kunstiteosed on tooted, mis on loodud üksnes kunstilistel eesmärkidel, et kollektsiooniesemed on piisavalt haruldased ja nende kogumise ja säilitamise õigustus on ajalooliselt või teaduslikult põhjendatud, ning antiikesemed, kui need ei ole juba kunstiteos või kollektsiooniese või mõlemad, on erakordselt vanad. Hinnates, kas tegemist on antiikesemega nagu kunstiteos või kollektsioonieseme, võiks arvesse võtta nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (13) IX lisa. |
| --- | --- |

(18)

Antiikesemed nagu kunstiteosed või kollektsiooniesemed on konkreetsed tootekategooriad, mille puhul ei saa eeldada, et need vastavad käesolevas määruses sätestatud ohutusnõuetele, ning tuleks seetõttu määruse kohaldamisalast välja jätta. Selleks et vältida seda, et muid tooteid loetaks ekslikult nendesse kategooriatesse kuuluvateks, on vaja arvesse võtta, et kunstiteosed on tooted, mis on loodud üksnes kunstilistel eesmärkidel, et kollektsiooniesemed on piisavalt haruldased ja nende kogumise ja säilitamise õigustus on ajalooliselt või teaduslikult põhjendatud, ning antiikesemed, kui need ei ole juba kunstiteos või kollektsiooniese või mõlemad, on erakordselt vanad. Hinnates, kas tegemist on antiikesemega nagu kunstiteos või kollektsioonieseme, võiks arvesse võtta nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (13) IX lisa.

| (19) | Maailma Terviseorganisatsioon määratleb tervist täieliku füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaoluna, mitte üksnes haiguse või puude puudumisena. |
| --- | --- |

(19)

Maailma Terviseorganisatsioon määratleb tervist täieliku füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaoluna, mitte üksnes haiguse või puude puudumisena.

| (20) | Käesoleva määruse kohaldamisala peaks hõlmama ka kaug-, sealhulgas internetimüüki. Internetimüük on pidevalt ja kindlalt suurenenud ning toonud kaasa uued ärimudelid, uued tooteohutusega seotud probleemid ja turuosalised, näiteks internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad. |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva määruse kohaldamisala peaks hõlmama ka kaug-, sealhulgas internetimüüki. Internetimüük on pidevalt ja kindlalt suurenenud ning toonud kaasa uued ärimudelid, uued tooteohutusega seotud probleemid ja turuosalised, näiteks internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad.

| (21) | Internetis või muude kaugmüügivahendite kaudu müügiks pakutav toode loetakse turul kättesaadavaks tehtuks, kui seda pakutakse liidu tarbijatele müügiks. Kooskõlas liidu rahvusvahelise eraõiguse sätetega tuleks analüüsida iga üksikjuhtumit eraldi, et teha kindlaks, kas pakkumine on suunatud liidu tarbijatele. Müügipakkumist tuleks pidada liidu tarbijatele suunatuks siis, kui asjaomane ettevõtja suunab oma tegevuse mis tahes viisil liikmesriiki. Juhtumipõhiste analüüside puhul tuleks arvesse võtta asjakohaseid tegureid, näiteks geograafilisi piirkondi, kuhu on võimalik kaupa saata, pakkumises kasutatavaid keeli või tellimiseks pakutavaid keeli, maksevahendeid, liikmesriigi vääringu või mõnes liikmesriigis registreeritud domeeninime kasutamist. Internetimüügi puhul ei piisa pelgalt asjaolust, et ettevõtja või internetipõhise kauplemiskoha pakkuja veebiliides on ligipääsetav selles liikmesriigis, kus on tarbija asu- või elukoht. |
| --- | --- |

(21)

Internetis või muude kaugmüügivahendite kaudu müügiks pakutav toode loetakse turul kättesaadavaks tehtuks, kui seda pakutakse liidu tarbijatele müügiks. Kooskõlas liidu rahvusvahelise eraõiguse sätetega tuleks analüüsida iga üksikjuhtumit eraldi, et teha kindlaks, kas pakkumine on suunatud liidu tarbijatele. Müügipakkumist tuleks pidada liidu tarbijatele suunatuks siis, kui asjaomane ettevõtja suunab oma tegevuse mis tahes viisil liikmesriiki. Juhtumipõhiste analüüside puhul tuleks arvesse võtta asjakohaseid tegureid, näiteks geograafilisi piirkondi, kuhu on võimalik kaupa saata, pakkumises kasutatavaid keeli või tellimiseks pakutavaid keeli, maksevahendeid, liikmesriigi vääringu või mõnes liikmesriigis registreeritud domeeninime kasutamist. Internetimüügi puhul ei piisa pelgalt asjaolust, et ettevõtja või internetipõhise kauplemiskoha pakkuja veebiliides on ligipääsetav selles liikmesriigis, kus on tarbija asu- või elukoht.

| (22) | Käesolevas määruses sätestatud üldise ohutusnõude kohaselt peaksid ettevõtjad olema kohustatud turule laskma ainult ohutuid tooteid. Selline kõrge ohutustase tuleks saavutada eelkõige toote kujunduse ja omaduste kaudu, võttes arvesse toote kavandatud ja eeldatavat kasutust ning kasutustingimusi. Ülejäänud riske, kui neid veel on, tuleks leevendada teatavate kaitsemeetmetega, näiteks hoiatuste ja juhistega. |
| --- | --- |

(22)

Käesolevas määruses sätestatud üldise ohutusnõude kohaselt peaksid ettevõtjad olema kohustatud turule laskma ainult ohutuid tooteid. Selline kõrge ohutustase tuleks saavutada eelkõige toote kujunduse ja omaduste kaudu, võttes arvesse toote kavandatud ja eeldatavat kasutust ning kasutustingimusi. Ülejäänud riske, kui neid veel on, tuleks leevendada teatavate kaitsemeetmetega, näiteks hoiatuste ja juhistega.

| (23) | Toote ohutuse hindamisel tuleks arvesse võtta toote kõiki asjakohaseid aspekte, eelkõige selle füüsilisi, mehaanilisi ja keemilisi omadusi ning esitusviisi, samuti erivajadusi ja -riske, mida toode kujutab endast toodet tõenäoliselt kasutavate teatavate tarbijakategooriate, eelkõige laste, eakate ja puudega inimeste jaoks. Need riskid võivad hõlmata ka keskkonnariske niivõrd, kuivõrd need kujutavad endast riske tarbijate tervisele ja kaitstusele. Hindamisel tuleks arvesse võtta digitaalselt ühendatud toodete põhjustatavaid terviseriske, sealhulgas vaimse tervise riske eelkõige haavatavate tarbijate, näiteks laste jaoks. Seetõttu peaksid tootjad selliste digitaalselt ühendatud toodete ohutuse hindamisel, mis võivad mõjutada lapsi, tagama, et nende poolt turul kättesaadavaks tehtavad tooted vastavad laste parimates huvides kõrgeimatele ohutus-, turbe- ja lõimprivaatsuse standarditele. Kui tooteohutuse tagamiseks teatavate isikute kategooria jaoks on lisaks tarvis eriteavet, tuleks tooteohutuse hindamisel arvesse võtta ka sellise teabe olemasolu ja kättesaadavust. Kõigi toodete ohutuse hindamisel tuleks silmas pidada vajadust tagada toote ohutus kogu kasutusea jooksul. |
| --- | --- |

(23)

Toote ohutuse hindamisel tuleks arvesse võtta toote kõiki asjakohaseid aspekte, eelkõige selle füüsilisi, mehaanilisi ja keemilisi omadusi ning esitusviisi, samuti erivajadusi ja -riske, mida toode kujutab endast toodet tõenäoliselt kasutavate teatavate tarbijakategooriate, eelkõige laste, eakate ja puudega inimeste jaoks. Need riskid võivad hõlmata ka keskkonnariske niivõrd, kuivõrd need kujutavad endast riske tarbijate tervisele ja kaitstusele. Hindamisel tuleks arvesse võtta digitaalselt ühendatud toodete põhjustatavaid terviseriske, sealhulgas vaimse tervise riske eelkõige haavatavate tarbijate, näiteks laste jaoks. Seetõttu peaksid tootjad selliste digitaalselt ühendatud toodete ohutuse hindamisel, mis võivad mõjutada lapsi, tagama, et nende poolt turul kättesaadavaks tehtavad tooted vastavad laste parimates huvides kõrgeimatele ohutus-, turbe- ja lõimprivaatsuse standarditele. Kui tooteohutuse tagamiseks teatavate isikute kategooria jaoks on lisaks tarvis eriteavet, tuleks tooteohutuse hindamisel arvesse võtta ka sellise teabe olemasolu ja kättesaadavust. Kõigi toodete ohutuse hindamisel tuleks silmas pidada vajadust tagada toote ohutus kogu kasutusea jooksul.

| (24) | Esemed, mis on ühendatud teiste esemetega, või integreerimata esemed, mis mõjutavad muude esemete toimimist, võivad kujutada endast riski toote ohutusele. Seda aspekti tuleks võimaliku riskina igakülgselt arvesse võtta. Ühendused ja seosed, mis esemel võivad olla väliste esemetega, ei tohiks selle ohutust vähendada. |
| --- | --- |

(24)

Esemed, mis on ühendatud teiste esemetega, või integreerimata esemed, mis mõjutavad muude esemete toimimist, võivad kujutada endast riski toote ohutusele. Seda aspekti tuleks võimaliku riskina igakülgselt arvesse võtta. Ühendused ja seosed, mis esemel võivad olla väliste esemetega, ei tohiks selle ohutust vähendada.

| (25) | Uue tehnoloogiaga võivad kaasneda tarbijate tervisele ja kaitstusele uued riskid või siis muudab uus tehnoloogia olemasolevate ohtude avaldumise viisi, näiteks võidakse toodet välise sekkumisega häkkida või selle omadusi muuta. Uus tehnoloogia võib originaaltoodet oluliselt muuta, näiteks tarkvarauuenduste kaudu, mille suhtes tuleks teha uus riskihindamine, kui oluline muudatus peaks mõjutama toote ohutust. |
| --- | --- |

(25)

Uue tehnoloogiaga võivad kaasneda tarbijate tervisele ja kaitstusele uued riskid või siis muudab uus tehnoloogia olemasolevate ohtude avaldumise viisi, näiteks võidakse toodet välise sekkumisega häkkida või selle omadusi muuta. Uus tehnoloogia võib originaaltoodet oluliselt muuta, näiteks tarkvarauuenduste kaudu, mille suhtes tuleks teha uus riskihindamine, kui oluline muudatus peaks mõjutama toote ohutust.

| (26) | Konkreetseid tarbijate ning protokollide ja sertifikaatide ohutust mõjutavaid küberturvalisuse riske saab käsitleda valdkondlikes õigusaktides. Juhul kui selliseid valdkondlikke õigusakte ei kohaldata, tuleks siiski tagada, et asjaomased ettevõtjad ja riiklikud ametiasutused võtaksid toodete projekteerimisel ja hindamisel arvesse uue tehnoloogia riske, kindlustamaks, et toodetes tehtavad muudatused ei vähenda nende ohutust. |
| --- | --- |

(26)

Konkreetseid tarbijate ning protokollide ja sertifikaatide ohutust mõjutavaid küberturvalisuse riske saab käsitleda valdkondlikes õigusaktides. Juhul kui selliseid valdkondlikke õigusakte ei kohaldata, tuleks siiski tagada, et asjaomased ettevõtjad ja riiklikud ametiasutused võtaksid toodete projekteerimisel ja hindamisel arvesse uue tehnoloogia riske, kindlustamaks, et toodetes tehtavad muudatused ei vähenda nende ohutust.

| (27) | Käesolevas määruses sätestatud üldise ohutusnõude tulemusliku ja järjekindla kohaldamise hõlbustamiseks on oluline kasutada Euroopa standardeid, mis hõlmavad teatavaid tooteid ja riske. Euroopa standardid, mille viited on avaldatud kooskõlas direktiiviga 2001/95/EÜ, peaksid endiselt tagama vastavuse eelduse käesolevas määruses sätestatud üldisele ohutusnõudele. Komisjoni poolt direktiivi 2001/95/EÜ kohaselt esitatud standardimistaotlused tuleks lugeda käesoleva määruse kohaselt esitatud standardimistaotlusteks. Juhul kui erinevad riskid või riskikategooriad on hõlmatud sama standardiga, annab toote vastavus asjaomast riski või riskikategooriat hõlmavale osale ka eelduse, et toode on seoses asjaomase riski- või riskikategooriaga ohutu. |
| --- | --- |

(27)

Käesolevas määruses sätestatud üldise ohutusnõude tulemusliku ja järjekindla kohaldamise hõlbustamiseks on oluline kasutada Euroopa standardeid, mis hõlmavad teatavaid tooteid ja riske. Euroopa standardid, mille viited on avaldatud kooskõlas direktiiviga 2001/95/EÜ, peaksid endiselt tagama vastavuse eelduse käesolevas määruses sätestatud üldisele ohutusnõudele. Komisjoni poolt direktiivi 2001/95/EÜ kohaselt esitatud standardimistaotlused tuleks lugeda käesoleva määruse kohaselt esitatud standardimistaotlusteks. Juhul kui erinevad riskid või riskikategooriad on hõlmatud sama standardiga, annab toote vastavus asjaomast riski või riskikategooriat hõlmavale osale ka eelduse, et toode on seoses asjaomase riski- või riskikategooriaga ohutu.

| (28) | Kui komisjon teeb kindlaks vajaduse Euroopa standardi järele, millega tagatakse teatavate toodete vastavus käesolevas määruses sätestatud üldisele ohutusnõudele, siis peaks ta kohaldama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 (14) asjakohaseid sätteid, et esitada ühele või mitmele Euroopa standardiorganisatsioonile taotlus koostada või teha kindlaks standard, mis tagab, et sellise standardiga kooskõlas olevate toodete puhul võib nende ohutust eeldada. |
| --- | --- |

(28)

Kui komisjon teeb kindlaks vajaduse Euroopa standardi järele, millega tagatakse teatavate toodete vastavus käesolevas määruses sätestatud üldisele ohutusnõudele, siis peaks ta kohaldama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 (14) asjakohaseid sätteid, et esitada ühele või mitmele Euroopa standardiorganisatsioonile taotlus koostada või teha kindlaks standard, mis tagab, et sellise standardiga kooskõlas olevate toodete puhul võib nende ohutust eeldada.

| (29) | Tooted võivad sugupooltele põhjustada erinevaid riske ning standardimistegevuses tuleks seda arvesse võtta, et vältida erinevusi ohutuses ja seega soolist kaitstuse lõhet. ÜRO Euroopa majanduskomisjoni soolist võrdõiguslikkust arvestavate standardite deklaratsioonis kirjeldatakse mitmeid meetmeid, mida riiklikud standardiasutused ja standardeid välja töötavad organisatsioonid peaksid lisama oma soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavasse sooteadlike standardite jaoks ja standardite väljatöötamise jaoks, et saavutada sooliselt tasakaalustatud, esinduslikud ja kaasavad standardid. |
| --- | --- |

(29)

Tooted võivad sugupooltele põhjustada erinevaid riske ning standardimistegevuses tuleks seda arvesse võtta, et vältida erinevusi ohutuses ja seega soolist kaitstuse lõhet. ÜRO Euroopa majanduskomisjoni soolist võrdõiguslikkust arvestavate standardite deklaratsioonis kirjeldatakse mitmeid meetmeid, mida riiklikud standardiasutused ja standardeid välja töötavad organisatsioonid peaksid lisama oma soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavasse sooteadlike standardite jaoks ja standardite väljatöötamise jaoks, et saavutada sooliselt tasakaalustatud, esinduslikud ja kaasavad standardid.

| (30) | Paralleelselt määruse (EL) nr 1025/2012 kohandamisega tuleks kehtestada erimenetlus konkreetsete ohutusnõuete vastuvõtmiseks käesoleva määrusega ette nähtud erikomitee abiga. |
| --- | --- |

(30)

Paralleelselt määruse (EL) nr 1025/2012 kohandamisega tuleks kehtestada erimenetlus konkreetsete ohutusnõuete vastuvõtmiseks käesoleva määrusega ette nähtud erikomitee abiga.

| (31) | Euroopa standardite puudumisel peaks toote turul kättesaadavaks tegemise liikmesriigi õigus, milles sätestatakse tervisekaitse- ja ohutusnõuded, olema kooskõlas liidu õigusega, eelkõige ELi toimimise lepingu artiklitega 34 ja 36. |
| --- | --- |

(31)

Euroopa standardite puudumisel peaks toote turul kättesaadavaks tegemise liikmesriigi õigus, milles sätestatakse tervisekaitse- ja ohutusnõuded, olema kooskõlas liidu õigusega, eelkõige ELi toimimise lepingu artiklitega 34 ja 36.

| (32) | Tarbijate tervise ja kaitstuse kõrge taseme tagamiseks peaks ettevõtjatel olema proportsionaalsed tooteohutuse tagamise kohustused vastavalt nende rollile turustusahelas, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise. Kõik tarne- ja turustamisahelas osalevad ettevõtjad peaksid võtma asjakohaseid meetmeid eesmärgiga teha turul kättesaadavaks ainult ohutuid ja käesoleva määrusega vastavuses olevaid tooteid. On vaja ette näha selge ja proportsionaalne kohustuste jaotus, mis vastab iga ettevõtja rollile tarne- ja turustusprotsessis. Näiteks seoses kontrollimisega, kas tootja ja kohasel juhul importija on oma kohustusi täitnud, tuleks turustajalt nõuda üksnes faktiliste kontrollide tegemist, mitte nende esitatud teabe hindamist. Ettevõtjad võiksid lisaks esitada digitaalsel kujul elektrooniliste lahenduste, näiteks ruut- või maatrikskoodi abil teabe toote ja ettevõtjate tuvastamise ning samuti juhiste ja ohutusteabe kohta. |
| --- | --- |

(32)

Tarbijate tervise ja kaitstuse kõrge taseme tagamiseks peaks ettevõtjatel olema proportsionaalsed tooteohutuse tagamise kohustused vastavalt nende rollile turustusahelas, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise. Kõik tarne- ja turustamisahelas osalevad ettevõtjad peaksid võtma asjakohaseid meetmeid eesmärgiga teha turul kättesaadavaks ainult ohutuid ja käesoleva määrusega vastavuses olevaid tooteid. On vaja ette näha selge ja proportsionaalne kohustuste jaotus, mis vastab iga ettevõtja rollile tarne- ja turustusprotsessis. Näiteks seoses kontrollimisega, kas tootja ja kohasel juhul importija on oma kohustusi täitnud, tuleks turustajalt nõuda üksnes faktiliste kontrollide tegemist, mitte nende esitatud teabe hindamist. Ettevõtjad võiksid lisaks esitada digitaalsel kujul elektrooniliste lahenduste, näiteks ruut- või maatrikskoodi abil teabe toote ja ettevõtjate tuvastamise ning samuti juhiste ja ohutusteabe kohta.

| (33) | Tootjad peaksid koostama turule lastavate toodete kohta tehnilise dokumentatsiooni, mis peaks sisaldama nende toodete ohutuse tõendamiseks vajalikku teavet. Tehniline dokumentatsioon peaks põhinema tootja tehtud sisemisel riskianalüüsil. Tehnilises dokumentatsioonis esitatava teabe hulk peaks olema proportsionaalne toote keerukuse ja tootja tuvastatud võimalike riskidega. Eelkõige peaksid tootjad esitama toote üldise kirjelduse ja selle ohutuse hindamiseks vajalikud elemendid. Keeruka või võimalikke riske kätkeva toote puhul võib vaja minna toote põhjalikumat kirjeldust. Sellistel juhtudel tuleks lisada ka kõnealuste riskide analüüs ning riskide maandamiseks või kõrvaldamiseks valitud tehniliste lahenduste kirjeldus. Kui toode vastab Euroopa standarditele või muudele tingimustele, mida kohaldatakse käesolevas määruses sätestatud üldise ohutusnõude täitmiseks, tuleks esitada ka nende asjakohaste Euroopa standardite loetelu. |
| --- | --- |

(33)

Tootjad peaksid koostama turule lastavate toodete kohta tehnilise dokumentatsiooni, mis peaks sisaldama nende toodete ohutuse tõendamiseks vajalikku teavet. Tehniline dokumentatsioon peaks põhinema tootja tehtud sisemisel riskianalüüsil. Tehnilises dokumentatsioonis esitatava teabe hulk peaks olema proportsionaalne toote keerukuse ja tootja tuvastatud võimalike riskidega. Eelkõige peaksid tootjad esitama toote üldise kirjelduse ja selle ohutuse hindamiseks vajalikud elemendid. Keeruka või võimalikke riske kätkeva toote puhul võib vaja minna toote põhjalikumat kirjeldust. Sellistel juhtudel tuleks lisada ka kõnealuste riskide analüüs ning riskide maandamiseks või kõrvaldamiseks valitud tehniliste lahenduste kirjeldus. Kui toode vastab Euroopa standarditele või muudele tingimustele, mida kohaldatakse käesolevas määruses sätestatud üldise ohutusnõude täitmiseks, tuleks esitada ka nende asjakohaste Euroopa standardite loetelu.

| (34) | Iga füüsilist või juriidilist isikut, kes laseb toote turule oma nime või kaubamärgi all või muudab toodet märkimisväärselt selliselt, et see võib mõjutada toote vastavust käesoleva määruse nõuetele, tuleks käsitada tootjana ja talle peaksid laienema tootja kohustused. |
| --- | --- |

(34)

Iga füüsilist või juriidilist isikut, kes laseb toote turule oma nime või kaubamärgi all või muudab toodet märkimisväärselt selliselt, et see võib mõjutada toote vastavust käesoleva määruse nõuetele, tuleks käsitada tootjana ja talle peaksid laienema tootja kohustused.

| (35) | Toote füüsilisel või digitaalsel muutmisel võib olla mõju toote laadile ja omadustele viisil, mida ei olnud toote esialgse riskihindamisega ette nähtud ja mis võib ohustada toote ohutust. Seepärast tuleks sellist muudatust käsitada olulise muudatusena ning kui seda ei tehta tarbija poolt või tema nimel, tuleks toodet käsitada teise tootja uue tootena. Selleks et tagada vastavus käesolevas määruses sätestatud üldisele ohutusnõudele, tuleks olulist muudatust tegevat isikut käsitada tootjana ja tema suhtes tuleks kohaldada samu kohustusi. Seda nõuet tuleks kohaldada ainult toote muudetud osa suhtes, tingimusel et muudatus ei mõjuta toodet tervikuna. Tarbetu ja ebaproportsionaalse koormuse vältimiseks ei tohiks olulist muudatust tegevalt isikult nõuda katsete kordamist ja uute dokumentide esitamist seoses toote aspektidega, mida muudatus ei mõjuta. Olulist muudatust tegev isik peaks tõendama, et muudatus ei mõjuta toodet tervikuna. |
| --- | --- |

(35)

Toote füüsilisel või digitaalsel muutmisel võib olla mõju toote laadile ja omadustele viisil, mida ei olnud toote esialgse riskihindamisega ette nähtud ja mis võib ohustada toote ohutust. Seepärast tuleks sellist muudatust käsitada olulise muudatusena ning kui seda ei tehta tarbija poolt või tema nimel, tuleks toodet käsitada teise tootja uue tootena. Selleks et tagada vastavus käesolevas määruses sätestatud üldisele ohutusnõudele, tuleks olulist muudatust tegevat isikut käsitada tootjana ja tema suhtes tuleks kohaldada samu kohustusi. Seda nõuet tuleks kohaldada ainult toote muudetud osa suhtes, tingimusel et muudatus ei mõjuta toodet tervikuna. Tarbetu ja ebaproportsionaalse koormuse vältimiseks ei tohiks olulist muudatust tegevalt isikult nõuda katsete kordamist ja uute dokumentide esitamist seoses toote aspektidega, mida muudatus ei mõjuta. Olulist muudatust tegev isik peaks tõendama, et muudatus ei mõjuta toodet tervikuna.

| (36) | Ettevõtjad peaksid kehtestama ettevõttesisese vastavuskontrolli menetluse, millega tagada oma kohustuste tulemuslik ja kiire täitmine ning ohtliku toote tuvastamise korral sellele aegsasti reageerimise tingimused. |
| --- | --- |

(36)

Ettevõtjad peaksid kehtestama ettevõttesisese vastavuskontrolli menetluse, millega tagada oma kohustuste tulemuslik ja kiire täitmine ning ohtliku toote tuvastamise korral sellele aegsasti reageerimise tingimused.

| (37) | Selleks et vältida ohtlike toodete turule laskmist, peaks ettevõtjatel olema kohustus lisada oma tootmis- või turustamistegevusse sisemenetlused, millega tagatakse vastavus käesoleva määruse asjakohastele nõuetele. Sellised sisemenetlused peaksid kindlaks määrama ettevõtjad ise vastavalt nende rollile tarneahelas ja asjaomaste toodete liigile ning need võivad põhineda näiteks organisatsioonilistel menetlustel, suunistel, standarditel või ajutise juhi ametisse nimetamisel. Selliste sisemenetluste kehtestamine ja vorm peaks jääma asjaomaste ettevõtjate ainuvastutusse. |
| --- | --- |

(37)

Selleks et vältida ohtlike toodete turule laskmist, peaks ettevõtjatel olema kohustus lisada oma tootmis- või turustamistegevusse sisemenetlused, millega tagatakse vastavus käesoleva määruse asjakohastele nõuetele. Sellised sisemenetlused peaksid kindlaks määrama ettevõtjad ise vastavalt nende rollile tarneahelas ja asjaomaste toodete liigile ning need võivad põhineda näiteks organisatsioonilistel menetlustel, suunistel, standarditel või ajutise juhi ametisse nimetamisel. Selliste sisemenetluste kehtestamine ja vorm peaks jääma asjaomaste ettevõtjate ainuvastutusse.

| (38) | Oluline on kõigi ettevõtjate ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujate koostöö turujärelevalveasutustega, et kõrvaldada või leevendada riske seoses asjaomaste turul kättesaadavaks tehtud toodetega. Turujärelevalveasutuste poolt neile esitatavaid taotlusi tuleks siiski kohandada vastavalt nende rollile tarneahelas ja nende vastavatele õiguslikele kohustustele. |
| --- | --- |

(38)

Oluline on kõigi ettevõtjate ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujate koostöö turujärelevalveasutustega, et kõrvaldada või leevendada riske seoses asjaomaste turul kättesaadavaks tehtud toodetega. Turujärelevalveasutuste poolt neile esitatavaid taotlusi tuleks siiski kohandada vastavalt nende rollile tarneahelas ja nende vastavatele õiguslikele kohustustele.

| (39) | Turujärelevalveasutuste tööd ohtlike toodete leviku tõkestamiseks liidus takistab otsemüük, mida teevad veebikanalite kaudu väljaspool liitu asuvad ettevõtjad, sest paljudel juhtudel ei pruugi sellised ettevõtjad asuda liidus ning neil ei pruugi olla liidus esindajat. Seetõttu on vaja tagada turujärelevalveasutustele piisavad õigused ja vahendid ohtlike toodete internetimüügi edukaks tõkestamiseks. Käesoleva määruse tulemuslikuks jõustamiseks tuleks määruse (EL) 2019/1020 artikli 4 lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud kohustust laiendada ka toodetele, mis ei kuulu liidu ühtlustamisõigusaktide kohaldamisalasse, et tagada liidus asutatud vastutava ettevõtja olemasolu, kellele usaldatakse selliste toodetega seotud ülesanded ning kes on turujärelevalveasutuste koostööpartner ja täidab õigeaegselt konkreetseid ülesandeid, mis vajaduse korral hõlmavad tootega seotud võimalikke riske, et tagada tooteohutus. Need konkreetsed ülesanded peaksid hõlmama korrapäraseid kontrolle seoses tehnilise dokumentatsiooni, toote ja tootja teabe, juhiste ja ohutusteabe järgimisega. |
| --- | --- |

(39)

Turujärelevalveasutuste tööd ohtlike toodete leviku tõkestamiseks liidus takistab otsemüük, mida teevad veebikanalite kaudu väljaspool liitu asuvad ettevõtjad, sest paljudel juhtudel ei pruugi sellised ettevõtjad asuda liidus ning neil ei pruugi olla liidus esindajat. Seetõttu on vaja tagada turujärelevalveasutustele piisavad õigused ja vahendid ohtlike toodete internetimüügi edukaks tõkestamiseks. Käesoleva määruse tulemuslikuks jõustamiseks tuleks määruse (EL) 2019/1020 artikli 4 lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud kohustust laiendada ka toodetele, mis ei kuulu liidu ühtlustamisõigusaktide kohaldamisalasse, et tagada liidus asutatud vastutava ettevõtja olemasolu, kellele usaldatakse selliste toodetega seotud ülesanded ning kes on turujärelevalveasutuste koostööpartner ja täidab õigeaegselt konkreetseid ülesandeid, mis vajaduse korral hõlmavad tootega seotud võimalikke riske, et tagada tooteohutus. Need konkreetsed ülesanded peaksid hõlmama korrapäraseid kontrolle seoses tehnilise dokumentatsiooni, toote ja tootja teabe, juhiste ja ohutusteabe järgimisega.

| (40) | Liidus asutatud, käesoleva määruse kohaldamisalasse jäävate toodete eest vastutava ettevõtja kontaktandmed tuleks esitada koos tootega, et lihtsustada kontrollimist kogu tarneahelas. |
| --- | --- |

(40)

Liidus asutatud, käesoleva määruse kohaldamisalasse jäävate toodete eest vastutava ettevõtja kontaktandmed tuleks esitada koos tootega, et lihtsustada kontrollimist kogu tarneahelas.

| (41) | Selleks et ettevõtjad, kes on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), sealhulgas mikroettevõtjad, tuleksid toime käesolevas määruses kehtestatud uute kohustustega, peaks komisjon andma neile praktilisi ja kohandatud suuniseid, näiteks tagama küsimuste korral otsesuhtlemise ekspertidega, võttes arvesse vajadust lihtsustada ja piirata halduskoormust. |
| --- | --- |

(41)

Selleks et ettevõtjad, kes on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), sealhulgas mikroettevõtjad, tuleksid toime käesolevas määruses kehtestatud uute kohustustega, peaks komisjon andma neile praktilisi ja kohandatud suuniseid, näiteks tagama küsimuste korral otsesuhtlemise ekspertidega, võttes arvesse vajadust lihtsustada ja piirata halduskoormust.

| (42) | Toodete identifitseerimise ning tootja ja teiste asjaomaste ettevõtjate kohta teabe esitamine kogu tarneahelas aitab kindlaks teha ettevõtjaid ja võtta kohasel juhul ohtlike toodete vastu mõjusaid ja proportsionaalseid parandusmeetmeid, nagu suunatud tagasinõudmine. Seega tagab toodete identifitseerimine ning tootja ja teiste asjaomaste ettevõtjate kohta teabe esitamine, et tarbijad, sealhulgas puudega inimesed, ja turujärelevalveasutused saavad ohtlike toodete kohta täpse teabe, mis suurendab usaldust turu vastu ja hoiab ära tarbetuid kaubandushäireid. Toodetele tuleks seetõttu kanda teave, mis võimaldaks neid identifitseerida ning teha kindlaks nende tootja ja asjakohasel juhul importija ja muud asjaomased ettevõtjad. Teatavat liiki toodete puhul, mis võivad tõenäoliselt kätkeda tõsist riski tarbijate tervisele ja kaitstusele, tuleks selliseid nõudeid karmimaks muuta andmekogumis- ja andmesalvestussüsteemi abil, mis võimaldab lisaks toodetele tuvastada ka toodete komponente või asjakohases tarneahelas osalevaid ettevõtjaid. See ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2011/83/EL (15) sätestatud kauba põhiomadustega seotud teavitamisnõuete kohaldamist kommunikatsioonivahendile ning kauba olemusele kohases ulatuses. Pilti tuleks käsitada foto, illustratsiooni või muu piktograafilise elemendina, mis võimaldab toodet või potentsiaalset toodet hõlpsasti identifitseerida. |
| --- | --- |

(42)

Toodete identifitseerimise ning tootja ja teiste asjaomaste ettevõtjate kohta teabe esitamine kogu tarneahelas aitab kindlaks teha ettevõtjaid ja võtta kohasel juhul ohtlike toodete vastu mõjusaid ja proportsionaalseid parandusmeetmeid, nagu suunatud tagasinõudmine. Seega tagab toodete identifitseerimine ning tootja ja teiste asjaomaste ettevõtjate kohta teabe esitamine, et tarbijad, sealhulgas puudega inimesed, ja turujärelevalveasutused saavad ohtlike toodete kohta täpse teabe, mis suurendab usaldust turu vastu ja hoiab ära tarbetuid kaubandushäireid. Toodetele tuleks seetõttu kanda teave, mis võimaldaks neid identifitseerida ning teha kindlaks nende tootja ja asjakohasel juhul importija ja muud asjaomased ettevõtjad. Teatavat liiki toodete puhul, mis võivad tõenäoliselt kätkeda tõsist riski tarbijate tervisele ja kaitstusele, tuleks selliseid nõudeid karmimaks muuta andmekogumis- ja andmesalvestussüsteemi abil, mis võimaldab lisaks toodetele tuvastada ka toodete komponente või asjakohases tarneahelas osalevaid ettevõtjaid. See ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2011/83/EL (15) sätestatud kauba põhiomadustega seotud teavitamisnõuete kohaldamist kommunikatsioonivahendile ning kauba olemusele kohases ulatuses. Pilti tuleks käsitada foto, illustratsiooni või muu piktograafilise elemendina, mis võimaldab toodet või potentsiaalset toodet hõlpsasti identifitseerida.

| (43) | Selle tagamine, et tootjad teatavad õnnetustest, mille on põhjustanud nende poolt turul kättesaadavaks tehtud toode, parandab turujärelevalveasutustele kättesaadavat teavet ja võimaldab paremini kindlaks teha potentsiaalselt ohtlikud tootekategooriad. Defektsete toodete puhul kehtiva ettevõtja tootevastutuse õigusnormid on sätestatud eriomases liidu õiguses ning sellist teatamist ja andmete kogumist ei tohiks seetõttu käsitada defektse toote eest vastutuse võtmisena ega asjaomase liidu või liikmesriigi õiguse kohase kinnitusena vastutuse kohta. |
| --- | --- |

(43)

Selle tagamine, et tootjad teatavad õnnetustest, mille on põhjustanud nende poolt turul kättesaadavaks tehtud toode, parandab turujärelevalveasutustele kättesaadavat teavet ja võimaldab paremini kindlaks teha potentsiaalselt ohtlikud tootekategooriad. Defektsete toodete puhul kehtiva ettevõtja tootevastutuse õigusnormid on sätestatud eriomases liidu õiguses ning sellist teatamist ja andmete kogumist ei tohiks seetõttu käsitada defektse toote eest vastutuse võtmisena ega asjaomase liidu või liikmesriigi õiguse kohase kinnitusena vastutuse kohta.

| (44) | Selleks et oleks võimalik avastada varakult uusi riske ja muid tooteohutusega seotud turusuundumusi, tuleks kõiki huvitatud isikuid, sealhulgas tarbija- ja äriorganisatsioone, julgustada andma turujärelevalveasutustele ja komisjonile kättesaadavat teavet, et avastada ja uurida käesoleva määruse rikkumisi. |
| --- | --- |

(44)

Selleks et oleks võimalik avastada varakult uusi riske ja muid tooteohutusega seotud turusuundumusi, tuleks kõiki huvitatud isikuid, sealhulgas tarbija- ja äriorganisatsioone, julgustada andma turujärelevalveasutustele ja komisjonile kättesaadavat teavet, et avastada ja uurida käesoleva määruse rikkumisi.

| (45) | Internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatel on tarneahelas oluline roll, sest need võimaldavad ettevõtjatel jõuda suurema arvu tarbijateni, ning seega on neil oluline roll ka tooteohutuse süsteemis. |
| --- | --- |

(45)

Internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatel on tarneahelas oluline roll, sest need võimaldavad ettevõtjatel jõuda suurema arvu tarbijateni, ning seega on neil oluline roll ka tooteohutuse süsteemis.

| (46) | Internetimüügiga seotud uute keerukate ärimudelite puhul võib sama üksus osutada mitmesuguseid teenuseid. Olenevalt konkreetse toote jaoks osutatavate teenuste laadist võib sama üksus kuuluda käesoleva määruse kohaste ärimudelite eri kategooriate alla. Kui üksus pakub konkreetse toote jaoks ainult veebipõhiseid vahendusteenuseid, kvalifitseeruks ta üksnes selle toote internetipõhise kauplemiskoha pakkujaks. Kui sama üksus osutab konkreetse toote müümisel nii internetipõhise kauplemiskoha teenust kui ka tegutseb käesoleva määruse alusel ettevõtjana, kvalifitseeruks ta ka asjaomaseks ettevõtjaks. Sellisel juhul peaks asjaomane üksus seega täitma neid kohustusi, mis kohalduvad asjaomasele ettevõtjale. Näiteks kui internetipõhise kauplemiskoha pakkuja ka levitab toodet, käsitatakse seda levitatava toote müügi puhul turustajana. Samamoodi, kui kõnealune üksus müüb oma kaubamärgiga tooteid, tegutseks ta tootjana ja peaks seega täitma tootjatele kohaldatavaid nõudeid. Samuti võivad mõned üksused kvalifitseeruda ekspediitorteenuse osutajaks, kui nad pakuvad ekspediitorteenuseid. Selliseid juhtumeid on seega vaja hinnata iga kord eraldi. |
| --- | --- |

(46)

Internetimüügiga seotud uute keerukate ärimudelite puhul võib sama üksus osutada mitmesuguseid teenuseid. Olenevalt konkreetse toote jaoks osutatavate teenuste laadist võib sama üksus kuuluda käesoleva määruse kohaste ärimudelite eri kategooriate alla. Kui üksus pakub konkreetse toote jaoks ainult veebipõhiseid vahendusteenuseid, kvalifitseeruks ta üksnes selle toote internetipõhise kauplemiskoha pakkujaks. Kui sama üksus osutab konkreetse toote müümisel nii internetipõhise kauplemiskoha teenust kui ka tegutseb käesoleva määruse alusel ettevõtjana, kvalifitseeruks ta ka asjaomaseks ettevõtjaks. Sellisel juhul peaks asjaomane üksus seega täitma neid kohustusi, mis kohalduvad asjaomasele ettevõtjale. Näiteks kui internetipõhise kauplemiskoha pakkuja ka levitab toodet, käsitatakse seda levitatava toote müügi puhul turustajana. Samamoodi, kui kõnealune üksus müüb oma kaubamärgiga tooteid, tegutseks ta tootjana ja peaks seega täitma tootjatele kohaldatavaid nõudeid. Samuti võivad mõned üksused kvalifitseeruda ekspediitorteenuse osutajaks, kui nad pakuvad ekspediitorteenuseid. Selliseid juhtumeid on seega vaja hinnata iga kord eraldi.

| (47) | Arvestades internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujate olulist rolli kauplejate ja tarbijate vaheliste müügitehingute vahendamisel, tuleks neile panna ohtlike toodete internetimüügi kontekstis suurem vastutus. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/31/EÜ (16) on ette nähtud üldine raamistik elektroonilise kaubanduse jaoks ja selles on sätestatud teatavad kohustused digiplatvormide jaoks. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2022/2065 (17) reguleeritakse internetipõhiste vahendusteenuste osutajate vastutust ja aruandekohustust seoses ebaseadusliku sisu, sealhulgas ohtlike toodetega. Kõnealuse määruse kohaldamine ei piira tarbijakaitset ega tooteohutust käsitleva liidu õiguse kohaldamist. Seega tuleks kõnealuses määruses sätestatud horisontaalsele õigusraamistikule tuginedes kehtestada konkreetsed nõuded, mis on vajalikud selleks, et tulemuslikult tõkestada ohtlike toodete internetimüüki, kooskõlas kõnealuse määruse artikli 2 lõike 4 punktiga f. Kuivõrd käesolevas määruses täpsustatakse tooteohutusega seotud nõudeid, mida internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad peavad täitma, et tagada vastavus määruse (EL) 2022/2065 teatavatele sätetele, ei tohiks need nõuded mõjutada määruse (EL) 2022/2065 kohaldamist, mida kohaldatakse jätkuvalt nende internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatele. |
| --- | --- |

(47)

Arvestades internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujate olulist rolli kauplejate ja tarbijate vaheliste müügitehingute vahendamisel, tuleks neile panna ohtlike toodete internetimüügi kontekstis suurem vastutus. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/31/EÜ (16) on ette nähtud üldine raamistik elektroonilise kaubanduse jaoks ja selles on sätestatud teatavad kohustused digiplatvormide jaoks. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2022/2065 (17) reguleeritakse internetipõhiste vahendusteenuste osutajate vastutust ja aruandekohustust seoses ebaseadusliku sisu, sealhulgas ohtlike toodetega. Kõnealuse määruse kohaldamine ei piira tarbijakaitset ega tooteohutust käsitleva liidu õiguse kohaldamist. Seega tuleks kõnealuses määruses sätestatud horisontaalsele õigusraamistikule tuginedes kehtestada konkreetsed nõuded, mis on vajalikud selleks, et tulemuslikult tõkestada ohtlike toodete internetimüüki, kooskõlas kõnealuse määruse artikli 2 lõike 4 punktiga f. Kuivõrd käesolevas määruses täpsustatakse tooteohutusega seotud nõudeid, mida internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad peavad täitma, et tagada vastavus määruse (EL) 2022/2065 teatavatele sätetele, ei tohiks need nõuded mõjutada määruse (EL) 2022/2065 kohaldamist, mida kohaldatakse jätkuvalt nende internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatele.

| (48) | Tooteohutuse deklaratsiooniga, millele esmakordselt kirjutati alla 2018. aastal ja millega on sellest saadik ühinenud hulk internetipõhiseid kauplemiskohti, on ette nähtud mitmesugused vabatahtlikud tooteohutusalased kohustused. Tooteohutuse deklaratsioon on täitnud oma otstarvet ja aidanud tugevdada tarbijate kaitset internetis müüdavate ohtlike toodete eest. Selleks et tugevdada tarbijate kaitset, vältides nende elu, tervise ja kaitstuse kahjustamist, ning tagada aus konkurents siseturul, julgustatakse internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujaid võtma vabatahtlikke kohustusi, et vältida juba turult kõrvaldatud ohtlike toodete loeteludes uuesti ilmumist. Tehnoloogia ja digitaalsete protsesside kasutamine ning hoiatussüsteemide, eelkõige portaali „Safety Gate“ täiustamine võib võimaldada teatatud ohtlike toodete automaatset tuvastamist ja neist teavitamist ning teha portaalis „Safety Gate“ automaatseid pistelisi kontrolle. |
| --- | --- |

(48)

Tooteohutuse deklaratsiooniga, millele esmakordselt kirjutati alla 2018. aastal ja millega on sellest saadik ühinenud hulk internetipõhiseid kauplemiskohti, on ette nähtud mitmesugused vabatahtlikud tooteohutusalased kohustused. Tooteohutuse deklaratsioon on täitnud oma otstarvet ja aidanud tugevdada tarbijate kaitset internetis müüdavate ohtlike toodete eest. Selleks et tugevdada tarbijate kaitset, vältides nende elu, tervise ja kaitstuse kahjustamist, ning tagada aus konkurents siseturul, julgustatakse internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujaid võtma vabatahtlikke kohustusi, et vältida juba turult kõrvaldatud ohtlike toodete loeteludes uuesti ilmumist. Tehnoloogia ja digitaalsete protsesside kasutamine ning hoiatussüsteemide, eelkõige portaali „Safety Gate“ täiustamine võib võimaldada teatatud ohtlike toodete automaatset tuvastamist ja neist teavitamist ning teha portaalis „Safety Gate“ automaatseid pistelisi kontrolle.

| (49) | Internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad peaksid kooskõlas käesolevas määruses sätestatud erikohustustega rakendama oma veebiliideses hoitava tooteohutust puudutava sisu suhtes nõuetekohast hoolsust. Sellest tulenevalt tuleks käesolevas määruses sätestada hoolsuskohustus kõigile internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatele seoses nende internetipõhistes kasutajaliidestes hoitava sisuga, mis käsitleb tooteohutust. |
| --- | --- |

(49)

Internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad peaksid kooskõlas käesolevas määruses sätestatud erikohustustega rakendama oma veebiliideses hoitava tooteohutust puudutava sisu suhtes nõuetekohast hoolsust. Sellest tulenevalt tuleks käesolevas määruses sätestada hoolsuskohustus kõigile internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatele seoses nende internetipõhistes kasutajaliidestes hoitava sisuga, mis käsitleb tooteohutust.

| (50) | Lisaks sellele peaksid internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad tõhusa turujärelevalve eesmärgil registreeruma portaalis „Safety Gate“ ja sisestama sinna teabe oma ühtse kontaktpunkti kohta, et hõlbustada teabe edastamist tooteohutuse küsimustes. Komisjon peaks tagama, et registreerimine on lihtne ja kasutajasõbralik. Ühtne kontaktpunkt käesoleva määruse tähenduses võib olla sama kontaktpunkt, mis on kindlaks määratud määruse (EL) 2022/2065 artikli 11 alusel, ilma et see ohustaks eesmärki käsitleda tooteohutusega seotud küsimusi kiiresti ja sihipäraselt. |
| --- | --- |

(50)

Lisaks sellele peaksid internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad tõhusa turujärelevalve eesmärgil registreeruma portaalis „Safety Gate“ ja sisestama sinna teabe oma ühtse kontaktpunkti kohta, et hõlbustada teabe edastamist tooteohutuse küsimustes. Komisjon peaks tagama, et registreerimine on lihtne ja kasutajasõbralik. Ühtne kontaktpunkt käesoleva määruse tähenduses võib olla sama kontaktpunkt, mis on kindlaks määratud määruse (EL) 2022/2065 artikli 11 alusel, ilma et see ohustaks eesmärki käsitleda tooteohutusega seotud küsimusi kiiresti ja sihipäraselt.

| (51) | Internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad peaksid määrama tarbijatele ühtse kontaktpunkti. Ühtne kontaktpunkt peaks toimima ühtse liidesena tarbijate teavitamiseks tooteohutuse küsimustes, mille saab seejärel suunata internetipõhise kauplemiskoha teenuseüksusesse. See ei tohiks takistada tarbijatele konkreetsete teenuste jaoks täiendavate kontaktpunktide kättesaadavaks tegemist. Käesoleva määruse kohane ühtne kontaktpunkt võib olla sama mis määruse (EL) 2022/2065 artikli 12 kohane kontaktpunkt. |
| --- | --- |

(51)

Internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad peaksid määrama tarbijatele ühtse kontaktpunkti. Ühtne kontaktpunkt peaks toimima ühtse liidesena tarbijate teavitamiseks tooteohutuse küsimustes, mille saab seejärel suunata internetipõhise kauplemiskoha teenuseüksusesse. See ei tohiks takistada tarbijatele konkreetsete teenuste jaoks täiendavate kontaktpunktide kättesaadavaks tegemist. Käesoleva määruse kohane ühtne kontaktpunkt võib olla sama mis määruse (EL) 2022/2065 artikli 12 kohane kontaktpunkt.

| (52) | Selleks et täita käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, eelkõige kohustust täita õigeaegselt ja tulemuslikult ametiasutuste korraldused, töödelda muude kolmandate isikute teateid ja teha turujärelevalveasutustega nende taotluse korral koostööd parandusmeetmete võtmiseks, peaks internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatel olema sisemehhanism tooteohutusküsimuste käsitlemiseks. |
| --- | --- |

(52)

Selleks et täita käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, eelkõige kohustust täita õigeaegselt ja tulemuslikult ametiasutuste korraldused, töödelda muude kolmandate isikute teateid ja teha turujärelevalveasutustega nende taotluse korral koostööd parandusmeetmete võtmiseks, peaks internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatel olema sisemehhanism tooteohutusküsimuste käsitlemiseks.

| (53) | Määruse (EL) 2019/1020 artikli 14 lõikes 4 on sätestatud, et kui tõsise riski kõrvaldamiseks muid tõhusaid vahendeid ei ole, on turujärelevalveasutusel õigus nõuda, et veebiliidesest kõrvaldataks teave, milles viidatakse asjaomastele toodetele, või nõuda, et lõppkasutajatele kuvataks veebiliidesesse sisenemisel selge hoiatus. Määruse (EL) 2019/1020 artikli 14 lõikega 4 turujärelevalveasutustele antud õigusi tuleks kohaldada ka käesoleva määruse suhtes. Tõhusa turujärelevalve tagamiseks käesoleva määruse alusel ja selleks, et vältida ohtlike toodete sattumist liidu turule, tuleks eespool osutatud õigust kohaldada kõigil juhtudel, kui see on vajalik ja proportsionaalne, ning ka selliste toodete suhtes, millest lähtuv risk on tõsisest riskist väiksem. On oluline, et internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad täidaksid korraldusi võimalikult kiiresti. Seetõttu kehtestatakse käesoleva määrusega siduvad tähtajad. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määruse (EL) 2022/2065 artikliga 9. |
| --- | --- |

(53)

Määruse (EL) 2019/1020 artikli 14 lõikes 4 on sätestatud, et kui tõsise riski kõrvaldamiseks muid tõhusaid vahendeid ei ole, on turujärelevalveasutusel õigus nõuda, et veebiliidesest kõrvaldataks teave, milles viidatakse asjaomastele toodetele, või nõuda, et lõppkasutajatele kuvataks veebiliidesesse sisenemisel selge hoiatus. Määruse (EL) 2019/1020 artikli 14 lõikega 4 turujärelevalveasutustele antud õigusi tuleks kohaldada ka käesoleva määruse suhtes. Tõhusa turujärelevalve tagamiseks käesoleva määruse alusel ja selleks, et vältida ohtlike toodete sattumist liidu turule, tuleks eespool osutatud õigust kohaldada kõigil juhtudel, kui see on vajalik ja proportsionaalne, ning ka selliste toodete suhtes, millest lähtuv risk on tõsisest riskist väiksem. On oluline, et internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad täidaksid korraldusi võimalikult kiiresti. Seetõttu kehtestatakse käesoleva määrusega siduvad tähtajad. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määruse (EL) 2022/2065 artikliga 9.

| (54) | Korraldustes, millega nõutakse ka, et internetipõhise kauplemiskoha pakkuja eemaldaks oma veebiliidesest kogu identse sisu, mis viitab korralduses täpsustatud ohtliku toote pakkumisele, tuleks kindlaks määrata tegurid, mille alusel identsed pakkumised tuvastatakse ja mis võimaldavad internetipõhise kauplemiskoha pakkujal need kauplejate esitatud teabe põhjal kõrvaldada, kui internetipõhise kauplemiskoha pakkujal ei ole kohustust läbi viia selle sisu sõltumatut hindamist. |
| --- | --- |

(54)

Korraldustes, millega nõutakse ka, et internetipõhise kauplemiskoha pakkuja eemaldaks oma veebiliidesest kogu identse sisu, mis viitab korralduses täpsustatud ohtliku toote pakkumisele, tuleks kindlaks määrata tegurid, mille alusel identsed pakkumised tuvastatakse ja mis võimaldavad internetipõhise kauplemiskoha pakkujal need kauplejate esitatud teabe põhjal kõrvaldada, kui internetipõhise kauplemiskoha pakkujal ei ole kohustust läbi viia selle sisu sõltumatut hindamist.

| (55) | Kui kiirhoiatussüsteemis „Safety Gate“ sisalduv teave ei sisalda konkreetset ühtset ressursilokaatorit (URL) ega seal, kus vaja, täiendavaid andmeid, mis võimaldaksid ohtlike toodete pakkumisele viitavat sisu kindlaks teha, peaksid internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad võtma edastatud teavet, näiteks võimaluse korral tootetähiseid ja muud jälgitavat teavet siiski arvesse, kui nad võtavad omal algatusel meetmeid, mille eesmärk on avastada, tuvastada, kõrvaldada või tõkestada juurdepääs oma veebiliideses tehtavatele ohtlike toodete pakkumistele, kui see on kohaldatav. Sellest hoolimata tuleks portaali „Safety Gate“ täiustada ja ajakohastada, et muuta internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujate jaoks ohtlike toodete avastamine lihtsamaks, ning sel eesmärgil peaks olema võimalik rakendada käesoleva määruse sätteid ohtlikele toodetele viitava ebaseadusliku sisu eemaldamise suhtes veebiliidestest liidu teavitussüsteemi abil, mis on kavandatud ja välja töötatud portaalis „Safety Gate“. |
| --- | --- |

(55)

Kui kiirhoiatussüsteemis „Safety Gate“ sisalduv teave ei sisalda konkreetset ühtset ressursilokaatorit (URL) ega seal, kus vaja, täiendavaid andmeid, mis võimaldaksid ohtlike toodete pakkumisele viitavat sisu kindlaks teha, peaksid internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad võtma edastatud teavet, näiteks võimaluse korral tootetähiseid ja muud jälgitavat teavet siiski arvesse, kui nad võtavad omal algatusel meetmeid, mille eesmärk on avastada, tuvastada, kõrvaldada või tõkestada juurdepääs oma veebiliideses tehtavatele ohtlike toodete pakkumistele, kui see on kohaldatav. Sellest hoolimata tuleks portaali „Safety Gate“ täiustada ja ajakohastada, et muuta internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujate jaoks ohtlike toodete avastamine lihtsamaks, ning sel eesmärgil peaks olema võimalik rakendada käesoleva määruse sätteid ohtlikele toodetele viitava ebaseadusliku sisu eemaldamise suhtes veebiliidestest liidu teavitussüsteemi abil, mis on kavandatud ja välja töötatud portaalis „Safety Gate“.

| (56) | Internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatele käesoleva määrusega kehtestatud kohustused ei tohiks endast kujutada üldist kohustust jälgida teavet, mida nad edastavad või talletavad, ega otsida aktiivselt fakte või asjaolusid, mis viitavad ebaseaduslikule tegevusele, näiteks ohtlike toodete müügile internetis. Et kasutada direktiivi 2000/31/EÜ ja määruse (EL) 2022/2065 kohast veebimajutusteenuse osutajatele ettenähtud vastutusest vabastuse saamise võimalust, peaksid internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad oma veebiliidestest kiiresti eemaldama ohtlike toodete pakkumisele viitava sisu, kui nad on saanud tegeliku teadmise või kahju hüvitamise nõuete korral teada ohtlike toodete pakkumisele viitavast sisust, eelkõige juhul, kui internetipõhise kauplemiskoha pakkujat on teavitatud faktidest või asjaoludest, mille alusel hoolikas ettevõtja oleks pidanud kõnealuse õigusvastasuse tuvastama. Internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad peaksid töötlema ohtlike toodete pakkumisele viitavat sisu, mis on saadud kooskõlas määruse (EL) 2022/2065 artikliga 16, käesolevas määruses sätestatud lisatähtaegade jooksul. Lisaks soovitatakse internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatel kontrollida tooteid portaalis „Safety Gate“ enne nende sisestamist oma liidesesse. |
| --- | --- |

(56)

Internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatele käesoleva määrusega kehtestatud kohustused ei tohiks endast kujutada üldist kohustust jälgida teavet, mida nad edastavad või talletavad, ega otsida aktiivselt fakte või asjaolusid, mis viitavad ebaseaduslikule tegevusele, näiteks ohtlike toodete müügile internetis. Et kasutada direktiivi 2000/31/EÜ ja määruse (EL) 2022/2065 kohast veebimajutusteenuse osutajatele ettenähtud vastutusest vabastuse saamise võimalust, peaksid internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad oma veebiliidestest kiiresti eemaldama ohtlike toodete pakkumisele viitava sisu, kui nad on saanud tegeliku teadmise või kahju hüvitamise nõuete korral teada ohtlike toodete pakkumisele viitavast sisust, eelkõige juhul, kui internetipõhise kauplemiskoha pakkujat on teavitatud faktidest või asjaoludest, mille alusel hoolikas ettevõtja oleks pidanud kõnealuse õigusvastasuse tuvastama. Internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad peaksid töötlema ohtlike toodete pakkumisele viitavat sisu, mis on saadud kooskõlas määruse (EL) 2022/2065 artikliga 16, käesolevas määruses sätestatud lisatähtaegade jooksul. Lisaks soovitatakse internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatel kontrollida tooteid portaalis „Safety Gate“ enne nende sisestamist oma liidesesse.

| (57) | Määruse (EL) 2022/2065 artikli 22 kohaldamisel ja internetis müüdavate toodete ohutust silmas pidades peaks digiteenuste koordinaator käsitama usaldusväärsete teavitajatena eelkõige tarbijaorganisatsioone ja tarbijate huve esindavaid ühendusi ning teisi asjaomaseid sidusrühmi nende enda taotluse korral, eeldusel et kõnealuses artiklis sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(57)

Määruse (EL) 2022/2065 artikli 22 kohaldamisel ja internetis müüdavate toodete ohutust silmas pidades peaks digiteenuste koordinaator käsitama usaldusväärsete teavitajatena eelkõige tarbijaorganisatsioone ja tarbijate huve esindavaid ühendusi ning teisi asjaomaseid sidusrühmi nende enda taotluse korral, eeldusel et kõnealuses artiklis sätestatud tingimused on täidetud.

| (58) | Ohtlike toodete ja parandusmeetmete tulemusliku turujärelevalve aluseks on toodete jälgitavus. Tarbijaid tuleks ohtlike toodete eest samal viisil kaitsta nii internetivälistes kui ka -põhistes müügikanalites, sealhulgas juhul, kui nad ostavad tooteid internetipõhistest kauplemiskohtadest. Tuginedes määruse (EL) 2022/2065 ettevõtjate tegevuse jälgitavust käsitlevatele sätetele, peaksid internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad lubama avaldada oma platvormidel toodete loeteludes konkreetse toote pakkumist ainult juhul, kui kaupleja on esitanud kogu käesolevas määruses osutatud teabe toodete ohutuse ja jälgitavuse kohta. Selline teave tuleks esitada koos toodete loeteluga, et tarbijatel oleks võimalik tutvuda sama teabega nii internetis kui ka mujal. Internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad ei peaks aga vastutama selle teabe täielikkuse, õigsuse ega täpsuse kontrollimise eest, sest toodete jälgitavuse tagamine on asjaomase kaupleja ülesanne. |
| --- | --- |

(58)

Ohtlike toodete ja parandusmeetmete tulemusliku turujärelevalve aluseks on toodete jälgitavus. Tarbijaid tuleks ohtlike toodete eest samal viisil kaitsta nii internetivälistes kui ka -põhistes müügikanalites, sealhulgas juhul, kui nad ostavad tooteid internetipõhistest kauplemiskohtadest. Tuginedes määruse (EL) 2022/2065 ettevõtjate tegevuse jälgitavust käsitlevatele sätetele, peaksid internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad lubama avaldada oma platvormidel toodete loeteludes konkreetse toote pakkumist ainult juhul, kui kaupleja on esitanud kogu käesolevas määruses osutatud teabe toodete ohutuse ja jälgitavuse kohta. Selline teave tuleks esitada koos toodete loeteluga, et tarbijatel oleks võimalik tutvuda sama teabega nii internetis kui ka mujal. Internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad ei peaks aga vastutama selle teabe täielikkuse, õigsuse ega täpsuse kontrollimise eest, sest toodete jälgitavuse tagamine on asjaomase kaupleja ülesanne.

| (59) | On ka oluline, et internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad teeksid tooteohutuse asjus tihedat koostööd turujärelevalveasutuste, kauplejate ja asjaomaste ettevõtjatega. Määruse (EL) 2019/1020 artikli 7 lõikega 2 kohustatakse infoühiskonna teenuse osutajaid tegema turujärelevalveasutustega koostööd kõnealuse määrusega hõlmatud toodete suhtes. Seega tuleks seda kohustust laiendada kõigile tarbijale mõeldud toodetele. Turujärelevalveasutused täiustavad näiteks pidevalt veebipõhiseks turujärelevalveks kasutatavaid tehnoloogilisi vahendeid, mida on tarvis internetis müüdavate ohtlike toodete tuvastamiseks. Selleks et need vahendid toimiksid, peaksid internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad võimaldama juurdepääsu oma liidestele. Lisaks peaks turujärelevalveasutustel põhjendatud taotluse korral olema võimalik teha tooteohutuse eesmärgil veebiliideses andmekaevet, kui internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad või internetimüüjad on loonud tehnilisi takistusi. Internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad peaksid tegema koostööd ka toodete tagasinõudmisel ja õnnetustest teatamisel. |
| --- | --- |

(59)

On ka oluline, et internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad teeksid tooteohutuse asjus tihedat koostööd turujärelevalveasutuste, kauplejate ja asjaomaste ettevõtjatega. Määruse (EL) 2019/1020 artikli 7 lõikega 2 kohustatakse infoühiskonna teenuse osutajaid tegema turujärelevalveasutustega koostööd kõnealuse määrusega hõlmatud toodete suhtes. Seega tuleks seda kohustust laiendada kõigile tarbijale mõeldud toodetele. Turujärelevalveasutused täiustavad näiteks pidevalt veebipõhiseks turujärelevalveks kasutatavaid tehnoloogilisi vahendeid, mida on tarvis internetis müüdavate ohtlike toodete tuvastamiseks. Selleks et need vahendid toimiksid, peaksid internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad võimaldama juurdepääsu oma liidestele. Lisaks peaks turujärelevalveasutustel põhjendatud taotluse korral olema võimalik teha tooteohutuse eesmärgil veebiliideses andmekaevet, kui internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad või internetimüüjad on loonud tehnilisi takistusi. Internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad peaksid tegema koostööd ka toodete tagasinõudmisel ja õnnetustest teatamisel.

| (60) | Liidu ühtlustamisõigusaktidega hõlmatud ja määruses (EL) 2019/1020 sätestatud toodete turujärelevalve õigusraamistik ning käesoleva määrusega hõlmatud toodete turujärelevalve õigusraamistik peaksid olema võimalikult sidusad. Seepärast tuleb need kaks õigusakti ühtlustada turujärelevalvetegevuse, kohustuste, õiguste, meetmete ja turujärelevalveasutuste koostöö küsimuses. Sel eesmärgil tuleks määruse (EL) 2019/1020 artiklit 10, artikli 11 lõikeid 1–7, artikleid 12–15, artikli 16 lõikeid 1–5, artikleid 18 ja 19 ning artikleid 21–24 kohaldada ka käesoleva määrusega hõlmatud toodete suhtes. |
| --- | --- |

(60)

Liidu ühtlustamisõigusaktidega hõlmatud ja määruses (EL) 2019/1020 sätestatud toodete turujärelevalve õigusraamistik ning käesoleva määrusega hõlmatud toodete turujärelevalve õigusraamistik peaksid olema võimalikult sidusad. Seepärast tuleb need kaks õigusakti ühtlustada turujärelevalvetegevuse, kohustuste, õiguste, meetmete ja turujärelevalveasutuste koostöö küsimuses. Sel eesmärgil tuleks määruse (EL) 2019/1020 artiklit 10, artikli 11 lõikeid 1–7, artikleid 12–15, artikli 16 lõikeid 1–5, artikleid 18 ja 19 ning artikleid 21–24 kohaldada ka käesoleva määrusega hõlmatud toodete suhtes.

| (61) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 952/2013 (18) (edaspidi „liidu tolliseadustik“) suunatakse kolmandatest riikidest pärit tooted, mis on ette nähtud liidu turul kättesaadavaks tegemiseks või liidu tolliterritooriumil isiklikuks kasutamiseks või tarbimiseks, vabasse ringlusse lubamise tolliprotseduurile. Selle protseduuri eesmärk on täita kauba impordiga seotud formaalsused, sealhulgas tagada kohaldatavate liidu õiguse sätete täitmine, et kõnealust kaupa saaks liidu turul kättesaadavaks teha nagu mis tahes liidus valmistatud toodet. Tarbijate kaitstusega seoses peavad kõnealused tooted vastama käesolevale määrusele ja eelkõige käesolevas määruses sätestatud üldisele ohutusnõudele. |
| --- | --- |

(61)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 952/2013 (18) (edaspidi „liidu tolliseadustik“) suunatakse kolmandatest riikidest pärit tooted, mis on ette nähtud liidu turul kättesaadavaks tegemiseks või liidu tolliterritooriumil isiklikuks kasutamiseks või tarbimiseks, vabasse ringlusse lubamise tolliprotseduurile. Selle protseduuri eesmärk on täita kauba impordiga seotud formaalsused, sealhulgas tagada kohaldatavate liidu õiguse sätete täitmine, et kõnealust kaupa saaks liidu turul kättesaadavaks teha nagu mis tahes liidus valmistatud toodet. Tarbijate kaitstusega seoses peavad kõnealused tooted vastama käesolevale määrusele ja eelkõige käesolevas määruses sätestatud üldisele ohutusnõudele.

| (62) | Käesoleva määrusega hõlmatud toodete suhtes kohaldatakse juba vahetult määruse (EL) 2019/1020 VII peatükki, millega on kehtestatud liidu turule tulevate toodete kontrollimise normid. Kontrollimise eest vastutavad ametiasutused peaksid tegema kontrolle määruse (EL) nr 952/2013 artiklites 46 ja 47 osutatud riskianalüüsi, rakendusaktide ja vastavate suuniste alusel. Seepärast ei muudeta käesoleva määrusega mingil viisil määruse (EL) 2019/1020 VII peatükki ega viisi, kuidas liidu turule tulevate toodete kontrollimise eest vastutavad asutused organiseeruvad ja oma tegevust ellu viivad. |
| --- | --- |

(62)

Käesoleva määrusega hõlmatud toodete suhtes kohaldatakse juba vahetult määruse (EL) 2019/1020 VII peatükki, millega on kehtestatud liidu turule tulevate toodete kontrollimise normid. Kontrollimise eest vastutavad ametiasutused peaksid tegema kontrolle määruse (EL) nr 952/2013 artiklites 46 ja 47 osutatud riskianalüüsi, rakendusaktide ja vastavate suuniste alusel. Seepärast ei muudeta käesoleva määrusega mingil viisil määruse (EL) 2019/1020 VII peatükki ega viisi, kuidas liidu turule tulevate toodete kontrollimise eest vastutavad asutused organiseeruvad ja oma tegevust ellu viivad.

| (63) | Liikmesriigid peaksid tagama, et nende pädevate asutuste poolt käesoleva määruse alusel võetud meetmete suhtes kohaldatakse tõhusaid õiguskaitsevahendeid kooskõlas harta artikliga 47. |
| --- | --- |

(63)

Liikmesriigid peaksid tagama, et nende pädevate asutuste poolt käesoleva määruse alusel võetud meetmete suhtes kohaldatakse tõhusaid õiguskaitsevahendeid kooskõlas harta artikliga 47.

| (64) | Riikide ametiasutustel peaks olema võimalik täiendada tooteohutusele keskendunud tavapäraseid turujärelevalvetoiminguid selliste turujärelevalvetoimingutega, millega keskendutakse ettevõtetes tooteohutuse tagamiseks kehtestatud vastavuskontrolli menetlustele. Turujärelevalveasutustel peaks olema võimalik nõuda tootjalt, et ta osutaks, milliste muude toodetega, mis toodeti samas tootmisprotsessis nagu riske kätkev protsess või mis sisaldavad samu riskialtiks peetavaid komponente või kuuluvad samasse tootepartiisse, kaasneb samasugune risk. |
| --- | --- |

(64)

Riikide ametiasutustel peaks olema võimalik täiendada tooteohutusele keskendunud tavapäraseid turujärelevalvetoiminguid selliste turujärelevalvetoimingutega, millega keskendutakse ettevõtetes tooteohutuse tagamiseks kehtestatud vastavuskontrolli menetlustele. Turujärelevalveasutustel peaks olema võimalik nõuda tootjalt, et ta osutaks, milliste muude toodetega, mis toodeti samas tootmisprotsessis nagu riske kätkev protsess või mis sisaldavad samu riskialtiks peetavaid komponente või kuuluvad samasse tootepartiisse, kaasneb samasugune risk.

| (65) | Samuti peaksid liikmesriigid tagama, et turujärelevalveasutustel oleksid kõigi oma täitmise tagamise toimingute jaoks piisavad teadmised ja vahendid. |
| --- | --- |

(65)

Samuti peaksid liikmesriigid tagama, et turujärelevalveasutustel oleksid kõigi oma täitmise tagamise toimingute jaoks piisavad teadmised ja vahendid.

| (66) | Liikmesriikide ja komisjoni vahel tuleks sisse seada käesoleva määruse kohaldamist käsitlev teabevahetus, võttes aluseks väljundnäitajad, mis võimaldavad mõõta liidu tooteohutusalaste õigusaktide tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(66)

Liikmesriikide ja komisjoni vahel tuleks sisse seada käesoleva määruse kohaldamist käsitlev teabevahetus, võttes aluseks väljundnäitajad, mis võimaldavad mõõta liidu tooteohutusalaste õigusaktide tulemuslikkust.

| (67) | Ohtlikke tooteid käsitlev teabevahetus peaks olema tulemuslik, kiire ja täpne, et tagada asjakohaste meetmete võtmine seoses selliste toodetega ning seeläbi kaitsta tarbijate tervist ja kaitstust. |
| --- | --- |

(67)

Ohtlikke tooteid käsitlev teabevahetus peaks olema tulemuslik, kiire ja täpne, et tagada asjakohaste meetmete võtmine seoses selliste toodetega ning seeläbi kaitsta tarbijate tervist ja kaitstust.

| (68) | RAPEXit tuleks täiustada, et see võimaldaks võtta kogu liidus tõhusamaid parandusmeetmeid selliste toodete puhul, millega kaasnevad riskid suuremal alal kui vaid ühe liikmesriigi territoorium. Lühendi RAPEX võiks suurema selguse huvides ja tarbijate paremaks teavitamiseks asendada nimetusega „Safety Gate“. Safety Gate hõlmab kolme elementi: esiteks, toiduks mittekasutatavate ohtlike toodete jaoks mõeldud kiirhoiatussüsteem, mille kaudu saavad liikmesriikide ametiasutused ja komisjon selliste toodete kohta teavet vahetada (kiirhoiatussüsteem „Safety Gate“); teiseks veebiportaal (portaal „Safety Gate“) üldsuse teavitamiseks ja kaebuste esitamiseks; ning kolmandaks veebiportaal, mis võimaldab ettevõtjatel täita oma kohustust teavitada ametiasutusi ja tarbijaid ohtlikest toodetest ja õnnetustest (portaal „Safety Business Gateway“). Safety Gate’i eri elementide vahel peaksid olema liidesed. Kiirhoiatussüsteem „Safety Gate“ on sisesüsteem, mille kaudu ametiasutused ja komisjon vahetavad teavet ohtlike toodetega seotud meetmete kohta ning mis võib sisaldada konfidentsiaalset teavet. Hoiatusteadete väljavõte tuleks avaldada portaalis „Safety Gate“, et teavitada üldsust ohtlikest toodetest. Portaal „Safety Business Gateway“ on veebiportaal, mille kaudu ettevõtjad teavitavad liikmesriikide turujärelevalveasutusi ohtlikest toodetest ja õnnetustest. Komisjon peaks välja töötama tehnilise lahenduse, millega tagatakse, et teave, mille ettevõtjad on tarbijate hoiatamiseks portaali „Safety Business Gateway“ sisestanud, tehakse tarbijatele portaalis „Safety Gate“ põhjendamatu viivituseta kättesaadavaks. Lisaks peaks komisjon välja töötama koostalitlusvõimelise liidese, mis võimaldab internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatel lihtsal, kiirel ja usaldusväärsel viisil oma liidesed portaaliga „Safety Gate“ ühendada. |
| --- | --- |

(68)

RAPEXit tuleks täiustada, et see võimaldaks võtta kogu liidus tõhusamaid parandusmeetmeid selliste toodete puhul, millega kaasnevad riskid suuremal alal kui vaid ühe liikmesriigi territoorium. Lühendi RAPEX võiks suurema selguse huvides ja tarbijate paremaks teavitamiseks asendada nimetusega „Safety Gate“. Safety Gate hõlmab kolme elementi: esiteks, toiduks mittekasutatavate ohtlike toodete jaoks mõeldud kiirhoiatussüsteem, mille kaudu saavad liikmesriikide ametiasutused ja komisjon selliste toodete kohta teavet vahetada (kiirhoiatussüsteem „Safety Gate“); teiseks veebiportaal (portaal „Safety Gate“) üldsuse teavitamiseks ja kaebuste esitamiseks; ning kolmandaks veebiportaal, mis võimaldab ettevõtjatel täita oma kohustust teavitada ametiasutusi ja tarbijaid ohtlikest toodetest ja õnnetustest (portaal „Safety Business Gateway“). Safety Gate’i eri elementide vahel peaksid olema liidesed. Kiirhoiatussüsteem „Safety Gate“ on sisesüsteem, mille kaudu ametiasutused ja komisjon vahetavad teavet ohtlike toodetega seotud meetmete kohta ning mis võib sisaldada konfidentsiaalset teavet. Hoiatusteadete väljavõte tuleks avaldada portaalis „Safety Gate“, et teavitada üldsust ohtlikest toodetest. Portaal „Safety Business Gateway“ on veebiportaal, mille kaudu ettevõtjad teavitavad liikmesriikide turujärelevalveasutusi ohtlikest toodetest ja õnnetustest. Komisjon peaks välja töötama tehnilise lahenduse, millega tagatakse, et teave, mille ettevõtjad on tarbijate hoiatamiseks portaali „Safety Business Gateway“ sisestanud, tehakse tarbijatele portaalis „Safety Gate“ põhjendamatu viivituseta kättesaadavaks. Lisaks peaks komisjon välja töötama koostalitlusvõimelise liidese, mis võimaldab internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatel lihtsal, kiirel ja usaldusväärsel viisil oma liidesed portaaliga „Safety Gate“ ühendada.

| (69) | Liikmesriigid peaksid kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ kaudu teatama nii kohustuslikest kui ka vabatahtlikest parandusmeetmetest, mis takistavad ja piiravad toote võimalikku turustamist või millega kehtestatakse toote võimalikule turustamisele eritingimused tootega kaasneva tõsise riski tõttu tarbijate tervisele ja kaitstusele, või kui tegemist on määrusega (EL) 2019/1020 hõlmatud tootega, siis ka lõppkasutajate muudele asjakohastele avalikele huvidele. |
| --- | --- |

(69)

Liikmesriigid peaksid kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ kaudu teatama nii kohustuslikest kui ka vabatahtlikest parandusmeetmetest, mis takistavad ja piiravad toote võimalikku turustamist või millega kehtestatakse toote võimalikule turustamisele eritingimused tootega kaasneva tõsise riski tõttu tarbijate tervisele ja kaitstusele, või kui tegemist on määrusega (EL) 2019/1020 hõlmatud tootega, siis ka lõppkasutajate muudele asjakohastele avalikele huvidele.

| (70) | Määruse (EL) 2019/1020 artikli 34 kohaselt peavad liikmesriikide ametiasutused teatama kõnealuse määrusega hõlmatud, tõsisest riskist väiksemat riski kätkevate toodete suhtes võetud meetmetest kõnealuses artiklis osutatud info- ja teavitussüsteemi kaudu, ent käesoleva määrusega hõlmatud, tõsisest riskist väiksemat riski kätkevate toodete suhtes võetud parandusmeetmetest võib ka teatada kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ kaudu. Liikmesriigid ja komisjon peaksid tegema üldsusele kättesaadavaks teabe riskide kohta, mida tooted endast tarbijate tervisele ja kaitstusele kujutavad. Tarbijate ja ettevõtjate jaoks on kasulik, kui kogu teave tõsist riski kätkevate toodete suhtes võetud parandusmeetmete kohta sisaldub kiirhoiatussüsteemis „Safety Gate“, võimaldades teha ohtlikke tooteid puudutava teabe üldsusele kättesaadavaks portaali „Safety Gate“ kaudu. Oluline on, et kogu see teave oleks kättesaadav tarbija elukoha liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes ning et see oleks esitatud selgel ja arusaadaval viisil. Seetõttu ärgitatakse liikmesriike sisestama kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ kõik parandusmeetmed, mis võetakse toodete puhul, mis kätkevad riske tarbijate tervisele ja kaitstusele. |
| --- | --- |

(70)

Määruse (EL) 2019/1020 artikli 34 kohaselt peavad liikmesriikide ametiasutused teatama kõnealuse määrusega hõlmatud, tõsisest riskist väiksemat riski kätkevate toodete suhtes võetud meetmetest kõnealuses artiklis osutatud info- ja teavitussüsteemi kaudu, ent käesoleva määrusega hõlmatud, tõsisest riskist väiksemat riski kätkevate toodete suhtes võetud parandusmeetmetest võib ka teatada kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ kaudu. Liikmesriigid ja komisjon peaksid tegema üldsusele kättesaadavaks teabe riskide kohta, mida tooted endast tarbijate tervisele ja kaitstusele kujutavad. Tarbijate ja ettevõtjate jaoks on kasulik, kui kogu teave tõsist riski kätkevate toodete suhtes võetud parandusmeetmete kohta sisaldub kiirhoiatussüsteemis „Safety Gate“, võimaldades teha ohtlikke tooteid puudutava teabe üldsusele kättesaadavaks portaali „Safety Gate“ kaudu. Oluline on, et kogu see teave oleks kättesaadav tarbija elukoha liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes ning et see oleks esitatud selgel ja arusaadaval viisil. Seetõttu ärgitatakse liikmesriike sisestama kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ kõik parandusmeetmed, mis võetakse toodete puhul, mis kätkevad riske tarbijate tervisele ja kaitstusele.

| (71) | Juhul kui teave tuleb vastavalt määrusele (EL) 2019/1020 esitada info- ja teavitussüsteemis, on võimalik esitada sellised teated otse kiirhoiatussüsteemis „Safety Gate“ või need luua turujärelevalve info- ja teavitussüsteemis kooskõlas määruse (EL) 2019/1020 artikliga 34. Selleks peaks komisjon hooldama ja edasi arendama info- ja teavitussüsteemi ning kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ vaheliseks teabeedastuseks loodud liidest, et vältida andmete kahekordset sisestamist ja hõlbustada nende edastamist. |
| --- | --- |

(71)

Juhul kui teave tuleb vastavalt määrusele (EL) 2019/1020 esitada info- ja teavitussüsteemis, on võimalik esitada sellised teated otse kiirhoiatussüsteemis „Safety Gate“ või need luua turujärelevalve info- ja teavitussüsteemis kooskõlas määruse (EL) 2019/1020 artikliga 34. Selleks peaks komisjon hooldama ja edasi arendama info- ja teavitussüsteemi ning kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ vaheliseks teabeedastuseks loodud liidest, et vältida andmete kahekordset sisestamist ja hõlbustada nende edastamist.

| (72) | Komisjon peaks hooldama ja edasi arendama portaali „Safety Business Gateway“, et ettevõtjatel oleks võimalik täita oma kohustust teavitada turujärelevalveasutusi ja tarbijaid ohtlikest toodetest, mille nad on turul kättesaadavaks teinud. See peaks võimaldama ettevõtjatel ja riikide ametiasutustel vahetada teavet kiiresti ja tõhusalt ning hõlbustama ettevõtjate jaoks tarbijate teavitamist. |
| --- | --- |

(72)

Komisjon peaks hooldama ja edasi arendama portaali „Safety Business Gateway“, et ettevõtjatel oleks võimalik täita oma kohustust teavitada turujärelevalveasutusi ja tarbijaid ohtlikest toodetest, mille nad on turul kättesaadavaks teinud. See peaks võimaldama ettevõtjatel ja riikide ametiasutustel vahetada teavet kiiresti ja tõhusalt ning hõlbustama ettevõtjate jaoks tarbijate teavitamist.

| (73) | Võib esineda juhtumeid, kus tõsise riskiga on tarvis tegeleda liidu tasandil, sest seda ei saa rahuldavalt maandada asjaomase liikmesriigi võetavate meetmete või mis tahes muus liidu õiguses olemasolevas menetluses. Eelkõige võib see olla vajalik uute riskide või haavatavaid tarbijaid mõjutavate riskide korral. Sel põhjusel peaks komisjonil olema võimalik võtta meetmeid kas omal algatusel või liikmesriikide taotlusel. Sellised meetmed peaksid vastama olukorra tõsidusele ja kiireloomulisusele. Lisaks on vaja ette näha kohane mehhanism, mille raames komisjon saaks vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid. |
| --- | --- |

(73)

Võib esineda juhtumeid, kus tõsise riskiga on tarvis tegeleda liidu tasandil, sest seda ei saa rahuldavalt maandada asjaomase liikmesriigi võetavate meetmete või mis tahes muus liidu õiguses olemasolevas menetluses. Eelkõige võib see olla vajalik uute riskide või haavatavaid tarbijaid mõjutavate riskide korral. Sel põhjusel peaks komisjonil olema võimalik võtta meetmeid kas omal algatusel või liikmesriikide taotlusel. Sellised meetmed peaksid vastama olukorra tõsidusele ja kiireloomulisusele. Lisaks on vaja ette näha kohane mehhanism, mille raames komisjon saaks vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.

| (74) | Tootega kaasnev risk ja selle tase määratakse kindlaks asjaosaliste tehtud riskihindamise põhjal. Liikmesriigid võivad jõuda sellist riskihindamist tehes riski olemasolu või selle suuruse osas eri järeldusteni. See võib ohustada siseturu nõuetekohast toimimist ning seada ohtu võrdsed tingimused nii tarbijate kui ka ettevõtjate jaoks. Seetõttu tuleks luua mehhanism, mis võimaldaks komisjonil esitada vaidlusaluses küsimuses oma arvamuse. |
| --- | --- |

(74)

Tootega kaasnev risk ja selle tase määratakse kindlaks asjaosaliste tehtud riskihindamise põhjal. Liikmesriigid võivad jõuda sellist riskihindamist tehes riski olemasolu või selle suuruse osas eri järeldusteni. See võib ohustada siseturu nõuetekohast toimimist ning seada ohtu võrdsed tingimused nii tarbijate kui ka ettevõtjate jaoks. Seetõttu tuleks luua mehhanism, mis võimaldaks komisjonil esitada vaidlusaluses küsimuses oma arvamuse.

| (75) | Komisjon peaks koostama artikli 29 kohase mehhanismi kohaldamise kohta perioodilise aruande, mis tuleks esitada liikmesriikide tooteohutuse eest vastutavate ametiasutuste Euroopa võrgustikule (edaspidi „tarbijate kaitstuse võrgustik“). Aruandes tuleks kindlaks määrata peamised kriteeriumid, mida liikmesriigid kohaldavad riskihindamisel, ning nende mõju siseturule ning tarbijakaitse võrdsele tasemele, et võimaldada liikmesriikidel ja komisjonil ühtlustada riskihindamise lähenemisviise ja kriteeriume. |
| --- | --- |

(75)

Komisjon peaks koostama artikli 29 kohase mehhanismi kohaldamise kohta perioodilise aruande, mis tuleks esitada liikmesriikide tooteohutuse eest vastutavate ametiasutuste Euroopa võrgustikule (edaspidi „tarbijate kaitstuse võrgustik“). Aruandes tuleks kindlaks määrata peamised kriteeriumid, mida liikmesriigid kohaldavad riskihindamisel, ning nende mõju siseturule ning tarbijakaitse võrdsele tasemele, et võimaldada liikmesriikidel ja komisjonil ühtlustada riskihindamise lähenemisviise ja kriteeriume.

| (76) | Tarbijate kaitstuse võrgustik aitab tugevdada liikmesriikide tooteohutusealast koostööd. Eelkõige aitab see hõlbustada teabevahetust, ühiste turujärelevalvetoimingute korraldamist ning oskusteabe ja parimate tavade vahetamist. Samuti peaks see aitama ühtlustada tooteohutust käsitlevate andmete kogumise meetodeid ning suurendada tooteohutust käsitlevate piirkondlike, valdkondlike, riiklike ja Euroopa infosüsteemide koostalitlusvõimet. Tarbijate kaitstuse võrgustik peaks olema nõuetekohaselt esindatud ja osalema määrusega (EL) 2019/1020 ette nähtud liidu toodete nõuetele vastavuse võrgustiku koordineerimis- ja koostöötegevuses alati, kui mõlema määruse kohaldamisalasse kuuluvat tegevust on vaja selle tulemuslikkuse tagamiseks koordineerida. |
| --- | --- |

(76)

Tarbijate kaitstuse võrgustik aitab tugevdada liikmesriikide tooteohutusealast koostööd. Eelkõige aitab see hõlbustada teabevahetust, ühiste turujärelevalvetoimingute korraldamist ning oskusteabe ja parimate tavade vahetamist. Samuti peaks see aitama ühtlustada tooteohutust käsitlevate andmete kogumise meetodeid ning suurendada tooteohutust käsitlevate piirkondlike, valdkondlike, riiklike ja Euroopa infosüsteemide koostalitlusvõimet. Tarbijate kaitstuse võrgustik peaks olema nõuetekohaselt esindatud ja osalema määrusega (EL) 2019/1020 ette nähtud liidu toodete nõuetele vastavuse võrgustiku koordineerimis- ja koostöötegevuses alati, kui mõlema määruse kohaldamisalasse kuuluvat tegevust on vaja selle tulemuslikkuse tagamiseks koordineerida.

| (77) | Et säilitada turujärelevalve õigusraamistiku sidusus ja tagada samal ajal tulemuslik koostöö tarbijate kaitstuse võrgustiku ning liidu toodete nõuetele vastavuse võrgustiku vahel, mis on loodud määrusega (EL) 2019/1020 ja mille eesmärk on edendada struktureeritud kooskõlastamist ja koostööd liikmesriikide täitevasutuste ja komisjoni vahel, on vaja kaasata tarbijate kaitstuse võrgustik liidu toodete nõuetele vastavuse võrgustiku tegevusse määruse (EL) 2019/1020 artiklites 11, 12, 13 ja 21 osutatud juhtudel. |
| --- | --- |

(77)

Et säilitada turujärelevalve õigusraamistiku sidusus ja tagada samal ajal tulemuslik koostöö tarbijate kaitstuse võrgustiku ning liidu toodete nõuetele vastavuse võrgustiku vahel, mis on loodud määrusega (EL) 2019/1020 ja mille eesmärk on edendada struktureeritud kooskõlastamist ja koostööd liikmesriikide täitevasutuste ja komisjoni vahel, on vaja kaasata tarbijate kaitstuse võrgustik liidu toodete nõuetele vastavuse võrgustiku tegevusse määruse (EL) 2019/1020 artiklites 11, 12, 13 ja 21 osutatud juhtudel.

| (78) | Turujärelevalveasutused peaksid tegutsema koos teiste, ettevõtjaid või tarbijaid esindavate asutuste või organisatsioonidega, et edendada toodete ohutust ja teha kindlaks ohtlikud tooted, muu hulgas internetis müügiks pakutavad tooted. Seda tehes peaksid turujärelevalveasutused ja vajaduse korral komisjon tagama, et toodete ja tootjate ning tegevuste valik ei tekita olukordi, mis võiksid moonutada konkurentsi või mõjutada poolte objektiivsust, sõltumatust ja erapooletust. Turujärelevalveasutused peaksid ühistegevust käsitlevad kokkulepped võimalikult kiiresti üldsusele kättesaadavaks tegema, tingimusel et selline avaldamine ei ohusta võetavate meetmete tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(78)

Turujärelevalveasutused peaksid tegutsema koos teiste, ettevõtjaid või tarbijaid esindavate asutuste või organisatsioonidega, et edendada toodete ohutust ja teha kindlaks ohtlikud tooted, muu hulgas internetis müügiks pakutavad tooted. Seda tehes peaksid turujärelevalveasutused ja vajaduse korral komisjon tagama, et toodete ja tootjate ning tegevuste valik ei tekita olukordi, mis võiksid moonutada konkurentsi või mõjutada poolte objektiivsust, sõltumatust ja erapooletust. Turujärelevalveasutused peaksid ühistegevust käsitlevad kokkulepped võimalikult kiiresti üldsusele kättesaadavaks tegema, tingimusel et selline avaldamine ei ohusta võetavate meetmete tulemuslikkust.

| (79) | Komisjon peaks korrapäraselt korraldama ühistegevust, mille käigus turujärelevalveasutused peaksid kontrollima tooteid, mis on soetatud variisikuna internetis või mujal, eelkõige neid tooteid, millest on Safety Gate’is kõige sagedamini teatatud. |
| --- | --- |

(79)

Komisjon peaks korrapäraselt korraldama ühistegevust, mille käigus turujärelevalveasutused peaksid kontrollima tooteid, mis on soetatud variisikuna internetis või mujal, eelkõige neid tooteid, millest on Safety Gate’is kõige sagedamini teatatud.

| (80) | Samaaegsed koordineeritud kontrollimeetmed (edaspidi „lauskontrollid“) on konkreetsed normide täitmise tagamise meetmed, mis võiksid aidata tooteohutust veelgi parandada, ja seetõttu tuleks neid võtta, et avastada käesoleva määruse rikkumisi internetis ja mujal. Lauskontrolle tuleks eelkõige teha juhul, kui turusuundumused, tarbijate kaebused või muud andmed viitavad sellele, et teatavad tooted või tootekategooriad kätkevad endas sageli tõsist riski. |
| --- | --- |

(80)

Samaaegsed koordineeritud kontrollimeetmed (edaspidi „lauskontrollid“) on konkreetsed normide täitmise tagamise meetmed, mis võiksid aidata tooteohutust veelgi parandada, ja seetõttu tuleks neid võtta, et avastada käesoleva määruse rikkumisi internetis ja mujal. Lauskontrolle tuleks eelkõige teha juhul, kui turusuundumused, tarbijate kaebused või muud andmed viitavad sellele, et teatavad tooted või tootekategooriad kätkevad endas sageli tõsist riski.

| (81) | Üldjuhul tuleks tagada üldsuse ligipääs ametiasutuste kasutuses olevale tooteohutust käsitlevale teabele. Üldsusele tooteohutuse kohta teavet andes tuleks siiski ELi toimimise lepingu artiklis 339 osutatud ametisaladust kaitsta viisil, mis on kooskõlas vajadusega tagada turujärelevalve ja kaitsemeetmete tulemuslikkus. |
| --- | --- |

(81)

Üldjuhul tuleks tagada üldsuse ligipääs ametiasutuste kasutuses olevale tooteohutust käsitlevale teabele. Üldsusele tooteohutuse kohta teavet andes tuleks siiski ELi toimimise lepingu artiklis 339 osutatud ametisaladust kaitsta viisil, mis on kooskõlas vajadusega tagada turujärelevalve ja kaitsemeetmete tulemuslikkus.

| (82) | Kaebused on olulised, et suurendada riikide ametiasutuste teadlikkust ohtlike toodetega seotud järelevalve- ja kontrollimeetmete ohutusest ja tulemuslikkusest. Seepärast peaksid liikmesriigid andma tarbijatele ja teistele huvitatud isikutele, nagu tarbijaühendused ja ettevõtjad, võimaluse selliseid kaebusi esitada. |
| --- | --- |

(82)

Kaebused on olulised, et suurendada riikide ametiasutuste teadlikkust ohtlike toodetega seotud järelevalve- ja kontrollimeetmete ohutusest ja tulemuslikkusest. Seepärast peaksid liikmesriigid andma tarbijatele ja teistele huvitatud isikutele, nagu tarbijaühendused ja ettevõtjad, võimaluse selliseid kaebusi esitada.

| (83) | Kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ avalik liides ehk portaal „Safety Gate“ võimaldab teavitada üldsust, sealhulgas tarbijaid, ettevõtjaid ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujaid liidu turul olevate ohtlike toodete suhtes võetud parandusmeetmetest. Portaali „Safety Gate“ eraldi osas on tarbijatel võimalik teavitada komisjoni turul leiduvatest toodetest, mis kätkevad endas riski tarbijate tervisele ja kaitstusele. Kui asjaolud seda nõuavad, peaks komisjon võtma sobivaid järelmeetmeid, eelkõige edastama sellise teabe asjaomastele riigi ametiasutustele. Safety Gate’i andmebaas ja veebisait peaksid olema kergesti ligipääsetavad puudega inimestele. |
| --- | --- |

(83)

Kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ avalik liides ehk portaal „Safety Gate“ võimaldab teavitada üldsust, sealhulgas tarbijaid, ettevõtjaid ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujaid liidu turul olevate ohtlike toodete suhtes võetud parandusmeetmetest. Portaali „Safety Gate“ eraldi osas on tarbijatel võimalik teavitada komisjoni turul leiduvatest toodetest, mis kätkevad endas riski tarbijate tervisele ja kaitstusele. Kui asjaolud seda nõuavad, peaks komisjon võtma sobivaid järelmeetmeid, eelkõige edastama sellise teabe asjaomastele riigi ametiasutustele. Safety Gate’i andmebaas ja veebisait peaksid olema kergesti ligipääsetavad puudega inimestele.

| (84) | Pärast tarbijatelt ja teistelt huvitatud isikutelt saadud teabe õigsuse kontrollimist peaks komisjon tagama asjakohased järelmeetmed. Eelkõige peaks komisjon edastama teabe asjaomastele liikmesriikidele, et pädev turujärelevalveasutus saaks toimida vastavalt vajadusele. On oluline, et tarbijaid ja teisi huvitatud isikuid teavitataks nõuetekohaselt komisjoni tegevusest. |
| --- | --- |

(84)

Pärast tarbijatelt ja teistelt huvitatud isikutelt saadud teabe õigsuse kontrollimist peaks komisjon tagama asjakohased järelmeetmed. Eelkõige peaks komisjon edastama teabe asjaomastele liikmesriikidele, et pädev turujärelevalveasutus saaks toimida vastavalt vajadusele. On oluline, et tarbijaid ja teisi huvitatud isikuid teavitataks nõuetekohaselt komisjoni tegevusest.

| (85) | Kui tarbijatele juba müüdud toode osutub ohtlikuks, võib olla tarvis see liidu tarbijate kaitseks tagasi nõuda. Tarbijad ei pruugi teada, et neil on tagasinõutav toode. Tulemuslikumaks tagasinõudmiseks on seetõttu oluline saada asjaomaste tarbijatega paremini ühendust. Kõige tulemuslikum viis tarbijatele toodete tagasinõudmise kohta teabe edastamiseks ja nende tegutsema õhutamiseks on otsekontakt. See on ka eelistatud suhtluskanal kõigi tarbijarühmade seas. Tarbijate kaitstuse tagamiseks on tähtis neid kiiresti ja usaldusväärselt teavitada. Seepärast peaksid ettevõtjad ja vajaduse korral internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad kasutama nende käsutuses olevaid kliendiandmeid, et anda tarbijatele teavet nende ostetud toodete tagasinõudmise ja toodetega seotud ohutushoiatuste kohta. Seega on tarvis kehtestada juriidiline kohustus, mille alusel nõuda ettevõtjatelt ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatelt nende käsutuses olevate kliendiandmete kasutamist, et teavitada tarbijaid toodete tagasinõudmisest ja toodete kohta esitatud ohutushoiatustest. Sellega seoses peaksid ettevõtjad ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad tagama, et olemasolevatesse kliendilojaalsuse programmidesse ja toodete registreerimise süsteemidesse, mille kaudu palutakse klientidel pärast toote ostmist edastada vabatahtlikkuse alusel tootjale teatavad andmed, nagu oma nimi, kontaktandmed ja toote mudel või seerianumber, lisatakse võimalus võtta klientidega toote tagasinõudmise või kliente mõjutavate ohutushoiatuste korral otse ühendust. Pelgalt asjaolu, et tagasinõudmine on suunatud tarbijatele, ei tohiks takistada ettevõtjaid ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujaid teavitamast kõiki kliente toote tagasinõudmise teatest ega pakkumast õiguskaitsevahendeid teistele lõppkasutajatele. Ettevõtjaid ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujaid tuleks julgustada selliseid meetmeid võtma, eriti tarbijatena käituvate mikro- ja väikeettevõtjate puhul. |
| --- | --- |

(85)

Kui tarbijatele juba müüdud toode osutub ohtlikuks, võib olla tarvis see liidu tarbijate kaitseks tagasi nõuda. Tarbijad ei pruugi teada, et neil on tagasinõutav toode. Tulemuslikumaks tagasinõudmiseks on seetõttu oluline saada asjaomaste tarbijatega paremini ühendust. Kõige tulemuslikum viis tarbijatele toodete tagasinõudmise kohta teabe edastamiseks ja nende tegutsema õhutamiseks on otsekontakt. See on ka eelistatud suhtluskanal kõigi tarbijarühmade seas. Tarbijate kaitstuse tagamiseks on tähtis neid kiiresti ja usaldusväärselt teavitada. Seepärast peaksid ettevõtjad ja vajaduse korral internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad kasutama nende käsutuses olevaid kliendiandmeid, et anda tarbijatele teavet nende ostetud toodete tagasinõudmise ja toodetega seotud ohutushoiatuste kohta. Seega on tarvis kehtestada juriidiline kohustus, mille alusel nõuda ettevõtjatelt ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatelt nende käsutuses olevate kliendiandmete kasutamist, et teavitada tarbijaid toodete tagasinõudmisest ja toodete kohta esitatud ohutushoiatustest. Sellega seoses peaksid ettevõtjad ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad tagama, et olemasolevatesse kliendilojaalsuse programmidesse ja toodete registreerimise süsteemidesse, mille kaudu palutakse klientidel pärast toote ostmist edastada vabatahtlikkuse alusel tootjale teatavad andmed, nagu oma nimi, kontaktandmed ja toote mudel või seerianumber, lisatakse võimalus võtta klientidega toote tagasinõudmise või kliente mõjutavate ohutushoiatuste korral otse ühendust. Pelgalt asjaolu, et tagasinõudmine on suunatud tarbijatele, ei tohiks takistada ettevõtjaid ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujaid teavitamast kõiki kliente toote tagasinõudmise teatest ega pakkumast õiguskaitsevahendeid teistele lõppkasutajatele. Ettevõtjaid ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujaid tuleks julgustada selliseid meetmeid võtma, eriti tarbijatena käituvate mikro- ja väikeettevõtjate puhul.

| (86) | Tarbijaid tuleks julgustada tooteid registreerima, et saada teavet tagasinõudmiste ja ohutushoiatuste kohta. Komisjonile tuleks anda õigus võtta vastu rakendusakte, millega täpsustatakse, et teatavate konkreetsete toodete või tootekategooriate puhul peaks tarbijatel alati olema võimalus registreerida ostetud toode, et saada otse teavet selle toote tagasinõudmise või sellega seotud ohutushoiatuse kohta. Selle nõude alla kuuluvate konkreetsete toodete või tootekategooriate kindlaksmääramisel tuleks piisavalt arvesse võtta asjaomaste toodete või tootekategooriate olelusringi, samuti toodetega kaasnevaid riske, tagasinõudmiste sagedust ja kasutajate kategooriat, eelkõige haavatavaid tarbijaid. |
| --- | --- |

(86)

Tarbijaid tuleks julgustada tooteid registreerima, et saada teavet tagasinõudmiste ja ohutushoiatuste kohta. Komisjonile tuleks anda õigus võtta vastu rakendusakte, millega täpsustatakse, et teatavate konkreetsete toodete või tootekategooriate puhul peaks tarbijatel alati olema võimalus registreerida ostetud toode, et saada otse teavet selle toote tagasinõudmise või sellega seotud ohutushoiatuse kohta. Selle nõude alla kuuluvate konkreetsete toodete või tootekategooriate kindlaksmääramisel tuleks piisavalt arvesse võtta asjaomaste toodete või tootekategooriate olelusringi, samuti toodetega kaasnevaid riske, tagasinõudmiste sagedust ja kasutajate kategooriat, eelkõige haavatavaid tarbijaid.

| (87) | Kolmandik tarbijatest kasutab ohtlikke tooteid edasi ka siis, kui neile on saadetud tagasinõudmise teade, eelkõige seetõttu, et tagasinõudmise teated on keerukalt koostatud või neis on võimalikke riske minimeeritud. Seetõttu peaks tagasinõudmise teade olema arusaadav ja läbipaistev ning selles peaks olema riske selgelt kirjeldatud, vältides igasuguseid mõisteid, väljendeid või muid elemente, mis võivad luua tarbijatele ettekujutuse tegelikust väiksemast riskist. Tarbijatel peaks olema ka võimalik saada vajaduse korral lisateavet tasuta telefoninumbril või mõne muu interaktiivse vahendi kaudu. |
| --- | --- |

(87)

Kolmandik tarbijatest kasutab ohtlikke tooteid edasi ka siis, kui neile on saadetud tagasinõudmise teade, eelkõige seetõttu, et tagasinõudmise teated on keerukalt koostatud või neis on võimalikke riske minimeeritud. Seetõttu peaks tagasinõudmise teade olema arusaadav ja läbipaistev ning selles peaks olema riske selgelt kirjeldatud, vältides igasuguseid mõisteid, väljendeid või muid elemente, mis võivad luua tarbijatele ettekujutuse tegelikust väiksemast riskist. Tarbijatel peaks olema ka võimalik saada vajaduse korral lisateavet tasuta telefoninumbril või mõne muu interaktiivse vahendi kaudu.

| (88) | Et ärgitada tarbijaid tagasinõudmise teadetele reageerima, on ühtlasi oluline, et tarbijatelt nõutav tegevus oleks võimalikult lihtne ning pakutavad õiguskaitsevahendid oleksid tõhusad, tasuta ja õigeaegsed. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/771 (19) on ette nähtud lepingulised õiguskaitsevahendid juhuks, kui füüsiline kaup ei vasta selle üleandmise ajal nõuetele ja kauba mittevastavus tuleb ilmsiks liikmesriikide poolt kõnealuse direktiivi artikli 10 lõike 3 kohaselt kehtestatud müüja vastutuse tähtaja jooksul. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/770 (20) artiklit 14 kohaldatakse ka füüsilise andmekandja suhtes, nagu DVDd, CDd, USB-mälupulgad ja mälukaardid, mida kasutatakse digisisu edastamiseks. Ohtlike toodete turult tagasinõudmise olukorrad õigustavad siiski eraldi reeglite kehtestamist, mida tuleks kohaldada, ilma et see piiraks lepinguliste õiguskaitsevahendite kohaldamist, kuna nende eesmärgid on erinevad. Kui lepinguliste õiguskaitsevahendite eesmärk on kõrvaldada kauba lepingutingimustele mittevastavus, siis tagasinõudmise korral pakutavate õiguskaitsevahendite eesmärk on tagada nii ohtlike toodete turult kõrvaldamine kui ka piisav õiguskaitsevahend tarbija jaoks. Seetõttu on kahe võimaliku õiguskaitsevahendi vahel suured erinevused: esiteks, kui toode käesoleva määruse alusel tagasi nõutakse, ei tohiks õiguskaitsevahendite kasutuselevõtmiseks olla ajalist piirangut; teiseks peaks tarbijal olema õigus taotleda õiguskaitsevahendeid asjaomaselt ettevõtjalt, mitte tingimata kauplejalt. Lisaks ei peaks tarbija tagasinõudmise korral tõendama, et toode on ohtlik. |
| --- | --- |

(88)

Et ärgitada tarbijaid tagasinõudmise teadetele reageerima, on ühtlasi oluline, et tarbijatelt nõutav tegevus oleks võimalikult lihtne ning pakutavad õiguskaitsevahendid oleksid tõhusad, tasuta ja õigeaegsed. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/771 (19) on ette nähtud lepingulised õiguskaitsevahendid juhuks, kui füüsiline kaup ei vasta selle üleandmise ajal nõuetele ja kauba mittevastavus tuleb ilmsiks liikmesriikide poolt kõnealuse direktiivi artikli 10 lõike 3 kohaselt kehtestatud müüja vastutuse tähtaja jooksul. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/770 (20) artiklit 14 kohaldatakse ka füüsilise andmekandja suhtes, nagu DVDd, CDd, USB-mälupulgad ja mälukaardid, mida kasutatakse digisisu edastamiseks. Ohtlike toodete turult tagasinõudmise olukorrad õigustavad siiski eraldi reeglite kehtestamist, mida tuleks kohaldada, ilma et see piiraks lepinguliste õiguskaitsevahendite kohaldamist, kuna nende eesmärgid on erinevad. Kui lepinguliste õiguskaitsevahendite eesmärk on kõrvaldada kauba lepingutingimustele mittevastavus, siis tagasinõudmise korral pakutavate õiguskaitsevahendite eesmärk on tagada nii ohtlike toodete turult kõrvaldamine kui ka piisav õiguskaitsevahend tarbija jaoks. Seetõttu on kahe võimaliku õiguskaitsevahendi vahel suured erinevused: esiteks, kui toode käesoleva määruse alusel tagasi nõutakse, ei tohiks õiguskaitsevahendite kasutuselevõtmiseks olla ajalist piirangut; teiseks peaks tarbijal olema õigus taotleda õiguskaitsevahendeid asjaomaselt ettevõtjalt, mitte tingimata kauplejalt. Lisaks ei peaks tarbija tagasinõudmise korral tõendama, et toode on ohtlik.

| (89) | Võttes arvesse ohtliku toote tagasinõudmise korral ette nähtud õiguskaitsevahendite ja kaupade lepingutingimustele mittevastavuse korral kohaldatavate õiguskaitsevahendite erinevaid eesmärke, peaksid tarbijad kasutama asjaomasele olukorrale vastavat süsteemi. Näiteks kui tarbija saab tagasinõudmise teate koos tarbijale kättesaadavate õiguskaitsevahendite kirjeldusega, peaks tarbija tegutsema vastavalt tagasinõudmise teates esitatud juhistele. Siiski ei tohiks temalt võtta võimalust taotleda müüjalt õiguskaitsevahendit põhjendusel, et ohtlikud kaubad ei vasta lepingule. |
| --- | --- |

(89)

Võttes arvesse ohtliku toote tagasinõudmise korral ette nähtud õiguskaitsevahendite ja kaupade lepingutingimustele mittevastavuse korral kohaldatavate õiguskaitsevahendite erinevaid eesmärke, peaksid tarbijad kasutama asjaomasele olukorrale vastavat süsteemi. Näiteks kui tarbija saab tagasinõudmise teate koos tarbijale kättesaadavate õiguskaitsevahendite kirjeldusega, peaks tarbija tegutsema vastavalt tagasinõudmise teates esitatud juhistele. Siiski ei tohiks temalt võtta võimalust taotleda müüjalt õiguskaitsevahendit põhjendusel, et ohtlikud kaubad ei vasta lepingule.

| (90) | Kui tarbija on tagasinõudmise tulemusena kasutanud mõnda õiguskaitsevahendit, ei saa tarbijal olla õigust kauba lepingutingimustele mittevastavuse korral kohaldatavale õiguskaitsevahendile toote ohtlikkuse tõttu, kuna mittevastavust enam ei esine. Samuti ei ole tarbijal juhul, kui ta kasutab direktiivi (EL) 2019/770 või direktiivi (EL) 2019/771 kohast õigust õiguskaitsevahendile, õigust käesoleva määruse kohasele õiguskaitsevahendile sama ohutusprobleemi lahendamiseks. Kui aga muud sama kaubaga seotud vastavusnõuded ei ole täidetud, jääb müüja vastutavaks kauba lepingutingimustele mittevastavuse eest isegi juhul, kui tarbija on pärast ohtliku toote tagasinõudmist kasutanud mõnda õiguskaitsevahendit. |
| --- | --- |

(90)

Kui tarbija on tagasinõudmise tulemusena kasutanud mõnda õiguskaitsevahendit, ei saa tarbijal olla õigust kauba lepingutingimustele mittevastavuse korral kohaldatavale õiguskaitsevahendile toote ohtlikkuse tõttu, kuna mittevastavust enam ei esine. Samuti ei ole tarbijal juhul, kui ta kasutab direktiivi (EL) 2019/770 või direktiivi (EL) 2019/771 kohast õigust õiguskaitsevahendile, õigust käesoleva määruse kohasele õiguskaitsevahendile sama ohutusprobleemi lahendamiseks. Kui aga muud sama kaubaga seotud vastavusnõuded ei ole täidetud, jääb müüja vastutavaks kauba lepingutingimustele mittevastavuse eest isegi juhul, kui tarbija on pärast ohtliku toote tagasinõudmist kasutanud mõnda õiguskaitsevahendit.

| (91) | Ettevõtjad, kes algatavad toote tagasinõudmise, peaksid pakkuma tarbijatele vähemalt kahte võimalust tagasinõutud toote parandamise, asendamise või piisava hüvitamise vahel, välja arvatud juhul, kui see on võimatu või ebaproportsionaalne. Tarbijatele õiguskaitsevahendite vahel valikuvõimaluse pakkumine võib parandada tagasinõudmise tõhusust. Lisaks tuleks soodustada stiimuleid, et motiveerida tarbijaid tagasinõudmises osalema, näiteks allahindlusi või vautšereid, et suurendada tagasinõudmise tõhusust. Toote parandamist tuleks pidada võimalikuks õiguskaitsevahendiks üksnes juhul, kui on võimalik tagada parandatud toote ohutus. Hüvitamise summa peaks olema vähemalt võrdne tarbija tasutud hinnaga, ilma et see piiraks riigisiseste õigusaktidega ette nähtud lisakompensatsiooni kohaldamist. Kui tasutud hinda ei ole võimalik tõendada, tuleks tagasinõutud toote väärtus siiski piisaval määral hüvitada. Digisisu füüsilise andmekandja tagasinõudmise korral direktiivi (EL) 2019/770 artikli 2 punkti 1 tähenduses peaks hüvitamine hõlmama kõiki tarbija poolt lepingu alusel tasutud summasid, nagu on sätestatud kõnealuse direktiivi artikli 16 lõikes 1. Ükski õiguskaitsevahend ei tohiks piirata tarbijate õigust kahju hüvitamisele vastavalt riigisisesele õigusele. |
| --- | --- |

(91)

Ettevõtjad, kes algatavad toote tagasinõudmise, peaksid pakkuma tarbijatele vähemalt kahte võimalust tagasinõutud toote parandamise, asendamise või piisava hüvitamise vahel, välja arvatud juhul, kui see on võimatu või ebaproportsionaalne. Tarbijatele õiguskaitsevahendite vahel valikuvõimaluse pakkumine võib parandada tagasinõudmise tõhusust. Lisaks tuleks soodustada stiimuleid, et motiveerida tarbijaid tagasinõudmises osalema, näiteks allahindlusi või vautšereid, et suurendada tagasinõudmise tõhusust. Toote parandamist tuleks pidada võimalikuks õiguskaitsevahendiks üksnes juhul, kui on võimalik tagada parandatud toote ohutus. Hüvitamise summa peaks olema vähemalt võrdne tarbija tasutud hinnaga, ilma et see piiraks riigisiseste õigusaktidega ette nähtud lisakompensatsiooni kohaldamist. Kui tasutud hinda ei ole võimalik tõendada, tuleks tagasinõutud toote väärtus siiski piisaval määral hüvitada. Digisisu füüsilise andmekandja tagasinõudmise korral direktiivi (EL) 2019/770 artikli 2 punkti 1 tähenduses peaks hüvitamine hõlmama kõiki tarbija poolt lepingu alusel tasutud summasid, nagu on sätestatud kõnealuse direktiivi artikli 16 lõikes 1. Ükski õiguskaitsevahend ei tohiks piirata tarbijate õigust kahju hüvitamisele vastavalt riigisisesele õigusele.

| (92) | Juhul kui toode ohutuse kaalutlusel tagasi nõutakse, ei tohiks pakutavad õiguskaitsevahendid tarbijaid liigselt koormata ega neid ohtu seada. Kui õiguskaitsevahend hõlmab ka tagasinõutud toote kõrvaldamist, tuleks kõrvaldamisel nõuetekohaselt arvesse võtta liidu ja liikmesriikide tasandil kehtestatud keskkonna- ja kestliku arengu eesmärke. Lisaks tuleks toote parandamist tarbija poolt pidada võimalikuks õiguskaitsevahendiks üksnes juhul, kui tarbija saab seda teha lihtsalt ja ohutult, näiteks patarei või aku asendamise või lasteriietelt liiga pikkade paelte lühemaks lõikamise teel, kui see on tagasinõudmise teates ette nähtud. Lisaks ei tohiks toote parandamine tarbija poolt piirata tarbijate õigusi, mis tulenevad direktiividest (EL) 2019/770 ja (EL) 2019/771. Seepärast ei tohiks ettevõtjad sellistes olukordades kohustada tarbijaid ohtlikku toodet parandama. |
| --- | --- |

(92)

Juhul kui toode ohutuse kaalutlusel tagasi nõutakse, ei tohiks pakutavad õiguskaitsevahendid tarbijaid liigselt koormata ega neid ohtu seada. Kui õiguskaitsevahend hõlmab ka tagasinõutud toote kõrvaldamist, tuleks kõrvaldamisel nõuetekohaselt arvesse võtta liidu ja liikmesriikide tasandil kehtestatud keskkonna- ja kestliku arengu eesmärke. Lisaks tuleks toote parandamist tarbija poolt pidada võimalikuks õiguskaitsevahendiks üksnes juhul, kui tarbija saab seda teha lihtsalt ja ohutult, näiteks patarei või aku asendamise või lasteriietelt liiga pikkade paelte lühemaks lõikamise teel, kui see on tagasinõudmise teates ette nähtud. Lisaks ei tohiks toote parandamine tarbija poolt piirata tarbijate õigusi, mis tulenevad direktiividest (EL) 2019/770 ja (EL) 2019/771. Seepärast ei tohiks ettevõtjad sellistes olukordades kohustada tarbijaid ohtlikku toodet parandama.

| (93) | Samuti peaks käesolev määrus julgustama ettevõtjaid ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujaid sõlmima vabatahtlikke vastastikuse mõistmise memorandumeid pädevate asutuste, komisjoni või tarbijaid või ettevõtjaid esindavate organisatsioonidega, et võtta tooteohutusega seotud vabatahtlikke kohustusi, mis lähevad kaugemale liidu õiguses sätestatud õiguslikest kohustustest. |
| --- | --- |

(93)

Samuti peaks käesolev määrus julgustama ettevõtjaid ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujaid sõlmima vabatahtlikke vastastikuse mõistmise memorandumeid pädevate asutuste, komisjoni või tarbijaid või ettevõtjaid esindavate organisatsioonidega, et võtta tooteohutusega seotud vabatahtlikke kohustusi, mis lähevad kaugemale liidu õiguses sätestatud õiguslikest kohustustest.

| (94) | Tarbijatel peaks olema õigus kasutada oma õigusi esindushagide kaudu seoses käesoleva määrusega ettevõtjatele või internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatele kehtestatud kohustustega kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2020/1828 (21). Selleks tuleks käesolevas määruses sätestada, et direktiivi (EL) 2020/1828 kohaldatakse esindushagide suhtes, mis käsitlevad käesoleva määruse rikkumisi, mis kahjustavad või võivad kahjustada tarbijate kollektiivseid huve. Seetõttu tuleks kõnealuse direktiivi I lisa vastavalt muuta. Liikmesriikide ülesanne on tagada, et see muudatus kajastuks nende ülevõtmismeetmetes, mis on vastu võetud kooskõlas kõnealuse direktiiviga, kuigi asjaomaste riigisiseste ülevõtmismeetmete vastuvõtmine ei ole tingimus, millest sõltuks kõnealuse direktiivi kohaldamine nende esindushagide suhtes. Kõnealuse direktiivi kohaldamine esindushagide suhtes, mis on esitatud ettevõtjate või internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujate poolsete käesoleva määruse sätete rikkumiste vastu, mis kahjustavad või võivad kahjustada tarbijate kollektiivseid huve, peaks algama alates käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast. Kuni selle kuupäevani peaks tarbijatel olema võimalik tugineda direktiivi (EL) 2020/1828 kohaldamisele kooskõlas kõnealuse direktiivi I lisa punktiga 8. |
| --- | --- |

(94)

Tarbijatel peaks olema õigus kasutada oma õigusi esindushagide kaudu seoses käesoleva määrusega ettevõtjatele või internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatele kehtestatud kohustustega kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2020/1828 (21). Selleks tuleks käesolevas määruses sätestada, et direktiivi (EL) 2020/1828 kohaldatakse esindushagide suhtes, mis käsitlevad käesoleva määruse rikkumisi, mis kahjustavad või võivad kahjustada tarbijate kollektiivseid huve. Seetõttu tuleks kõnealuse direktiivi I lisa vastavalt muuta. Liikmesriikide ülesanne on tagada, et see muudatus kajastuks nende ülevõtmismeetmetes, mis on vastu võetud kooskõlas kõnealuse direktiiviga, kuigi asjaomaste riigisiseste ülevõtmismeetmete vastuvõtmine ei ole tingimus, millest sõltuks kõnealuse direktiivi kohaldamine nende esindushagide suhtes. Kõnealuse direktiivi kohaldamine esindushagide suhtes, mis on esitatud ettevõtjate või internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujate poolsete käesoleva määruse sätete rikkumiste vastu, mis kahjustavad või võivad kahjustada tarbijate kollektiivseid huve, peaks algama alates käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast. Kuni selle kuupäevani peaks tarbijatel olema võimalik tugineda direktiivi (EL) 2020/1828 kohaldamisele kooskõlas kõnealuse direktiivi I lisa punktiga 8.

| (95) | Liidul peaks olema võimalik teha koostööd ja vahetada tooteohutust käsitlevat teavet kolmandate riikide reguleerivate asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonidega liidu ja kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide vahel sõlmitud lepingute või komisjoni ja kolmandate riikide ametiasutuste või rahvusvaheliste organisatsioonide vahel sõlmitud kokkulepete raames, et vältida ohtlike toodete ringlust turul. Sellises koostöös ja teabevahetuses tuleks kinni pidada liidu konfidentsiaalsus- ja isikuandmete kaitse normidest. Isikuandmeid tuleks edastada ainult sellises mahus, mis on vajalik tarbijate tervise või kaitstuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(95)

Liidul peaks olema võimalik teha koostööd ja vahetada tooteohutust käsitlevat teavet kolmandate riikide reguleerivate asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonidega liidu ja kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide vahel sõlmitud lepingute või komisjoni ja kolmandate riikide ametiasutuste või rahvusvaheliste organisatsioonide vahel sõlmitud kokkulepete raames, et vältida ohtlike toodete ringlust turul. Sellises koostöös ja teabevahetuses tuleks kinni pidada liidu konfidentsiaalsus- ja isikuandmete kaitse normidest. Isikuandmeid tuleks edastada ainult sellises mahus, mis on vajalik tarbijate tervise või kaitstuse tagamiseks.

| (96) | Süstemaatiline teabevahetus komisjoni ja kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide vahel tarbekaupade ohutuse ning ennetus-, piiravate ja parandusmeetmete kohta peaks põhinema vastastikkusel, mis hõlmab võrdväärset, kuid mitte tingimata samasugust teabevahetust vastastikuse kasu eesmärgil. Teabevahetus kolmanda riigiga, kus toodetakse liidu turule suunatud kaupu, võib seisneda selles, et komisjon saadab kiirhoiatussüsteemist „Safety Gate“ valitud teavet kõnealusest kolmandast riigist pärit toodete kohta. Vastutasuks võib see kolmas riik saata teavet saadud teadete põhjal võetud järelmeetmete kohta. Selline koostöö võib aidata kaasa eesmärgile peatada ohtlikud tooted nende tootmise kohas ja takistada nende jõudmist liidu turule. |
| --- | --- |

(96)

Süstemaatiline teabevahetus komisjoni ja kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide vahel tarbekaupade ohutuse ning ennetus-, piiravate ja parandusmeetmete kohta peaks põhinema vastastikkusel, mis hõlmab võrdväärset, kuid mitte tingimata samasugust teabevahetust vastastikuse kasu eesmärgil. Teabevahetus kolmanda riigiga, kus toodetakse liidu turule suunatud kaupu, võib seisneda selles, et komisjon saadab kiirhoiatussüsteemist „Safety Gate“ valitud teavet kõnealusest kolmandast riigist pärit toodete kohta. Vastutasuks võib see kolmas riik saata teavet saadud teadete põhjal võetud järelmeetmete kohta. Selline koostöö võib aidata kaasa eesmärgile peatada ohtlikud tooted nende tootmise kohas ja takistada nende jõudmist liidu turule.

| (97) | Et karistustel oleks ettevõtjatele ja asjakohasel juhul internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatele märkimisväärne hoiatav mõju, mis ennetaks ohtlike toodete turule laskmist, peaksid karistused olema piisavalt karmid ning sõltuma rikkumise liigist, ettevõtja või internetipõhise kauplemiskoha pakkuja saadud võimalikust eelisest ja tarbijale tekitatud kahju liigist ja raskusastmest. Karistused peaksid olema mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(97)

Et karistustel oleks ettevõtjatele ja asjakohasel juhul internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatele märkimisväärne hoiatav mõju, mis ennetaks ohtlike toodete turule laskmist, peaksid karistused olema piisavalt karmid ning sõltuma rikkumise liigist, ettevõtja või internetipõhise kauplemiskoha pakkuja saadud võimalikust eelisest ja tarbijale tekitatud kahju liigist ja raskusastmest. Karistused peaksid olema mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (98) | Karistusi määrates tuleks võtta igakülgselt arvesse rikkumise laadi, raskusastet ja kestust. Karistuste määramine peaks olema proportsionaalne ning kooskõlas liidu ja riigisisese õigusega, sealhulgas kohaldatavate menetluslike tagatistega ja hartas sätestatud põhimõtetega. |
| --- | --- |

(98)

Karistusi määrates tuleks võtta igakülgselt arvesse rikkumise laadi, raskusastet ja kestust. Karistuste määramine peaks olema proportsionaalne ning kooskõlas liidu ja riigisisese õigusega, sealhulgas kohaldatavate menetluslike tagatistega ja hartas sätestatud põhimõtetega.

| (99) | Tarbijate tervise ja kaitstuse kõrge taseme tagamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad selliste toodete tuvastamist ja jälgitavust, mis võivad kätkeda endas tõsist riski tarbijate tervisele ja kaitstusele, ning kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ toimimist, eelkõige selleks, et võtta vastu tingimused ja kord, mis käsitlevad teabe vahetamist kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ kaudu teatatud meetmete kohta, ning kriteeriumid riskitaseme hindamiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (22) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(99)

Tarbijate tervise ja kaitstuse kõrge taseme tagamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad selliste toodete tuvastamist ja jälgitavust, mis võivad kätkeda endas tõsist riski tarbijate tervisele ja kaitstusele, ning kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ toimimist, eelkõige selleks, et võtta vastu tingimused ja kord, mis käsitlevad teabe vahetamist kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ kaudu teatatud meetmete kohta, ning kriteeriumid riskitaseme hindamiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (22) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (100) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et ta saaks võtta vastu konkreetsed ohutusnõuded, määrata kindlaks väljundnäitajad, mille alusel liikmesriigid peavad edastama andmed käesoleva määruse rakendamise kohta; määrata kindlaks ühtsete riiklike kontaktpunktide ülesanded ja rollid; võtta meetmeid seoses liidu tegevusega endas tõsist riski kätkevate toodete vastu; määrata kindlaks korra, mille alusel saavad tarbijad portaali „Safety Gate“ teavet saata; täpsustada portaali „Safety Gate“ koostalitlusvõimelise liidese rakendamist; kehtestada nõuded toodete registreerimiseks nende ohutuse kaalutlusel tagasinõudmise eesmärgil ning võtta vastu tagasinõudmise teate vormi. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (23). |
| --- | --- |

(100)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et ta saaks võtta vastu konkreetsed ohutusnõuded, määrata kindlaks väljundnäitajad, mille alusel liikmesriigid peavad edastama andmed käesoleva määruse rakendamise kohta; määrata kindlaks ühtsete riiklike kontaktpunktide ülesanded ja rollid; võtta meetmeid seoses liidu tegevusega endas tõsist riski kätkevate toodete vastu; määrata kindlaks korra, mille alusel saavad tarbijad portaali „Safety Gate“ teavet saata; täpsustada portaali „Safety Gate“ koostalitlusvõimelise liidese rakendamist; kehtestada nõuded toodete registreerimiseks nende ohutuse kaalutlusel tagasinõudmise eesmärgil ning võtta vastu tagasinõudmise teate vormi. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (23).

| (101) | Igakülgselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud tarbijate tervise ja kaitstusega, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, peaks komisjon võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid. |
| --- | --- |

(101)

Igakülgselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud tarbijate tervise ja kaitstusega, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, peaks komisjon võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.

| (102) | Komisjon peaks hindama käesolevas määruses sätestatud karistuste rakendamisel saavutatavat mõjusust ja hoiatavat mõju ning vajaduse korral võtma vastu seadusandliku ettepaneku nende täitmise tagamise kohta. |
| --- | --- |

(102)

Komisjon peaks hindama käesolevas määruses sätestatud karistuste rakendamisel saavutatavat mõjusust ja hoiatavat mõju ning vajaduse korral võtma vastu seadusandliku ettepaneku nende täitmise tagamise kohta.

| (103) | Määruse (EL) nr 1025/2012 teatavaid sätteid tuleks muuta, et võtta arvesse käesoleva määruse eripära ja eelkõige vajadust määrata enne Euroopa standardiorganisatsioonile taotluse esitamist kindlaks käesoleva määruse kohased konkreetsed ohutusnõuded. |
| --- | --- |

(103)

Määruse (EL) nr 1025/2012 teatavaid sätteid tuleks muuta, et võtta arvesse käesoleva määruse eripära ja eelkõige vajadust määrata enne Euroopa standardiorganisatsioonile taotluse esitamist kindlaks käesoleva määruse kohased konkreetsed ohutusnõuded.

| (104) | Direktiiv 87/357/EMÜ, mis hõlmab selliseid tarbijale mõeldud tooteid, mis ei ole toiduained, kuid mis sarnanevad toiduainetele ja mida võidakse ekslikult toiduaineks pidada, nii et tarbijad, eriti lapsed, võivad neid suhu panna, imeda või alla neelata, mille tagajärjel võib tekkida näiteks lämbumine, mürgistus, seedekulgla perforatsioon või ummistus, on andnud alust vastuolulisteks tõlgendusteks. Lisaks võeti see direktiiv vastu ajal, mil tarbijale mõeldud toodete ohutuse õigusraamistiku kohaldamisala oli väga piiratud. Seepärast tuleks direktiiv 87/357/EMÜ kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega, eelkõige nende käesoleva määruse sätetega, millega tagatakse, et tooteid, mille suhu panemine, imemine või allaneelamine võib olla kahjulik, ning mida oma kuju, lõhna, värvuse, välimuse, pakendi, märgistuse, mahu, suuruse või muude näitajate tõttu võidakse ekslikult pidada toiduaineteks, tuleks pärast riskihindamist pidada ohtlikuks. Hindamisel peaksid turujärelevalveasutused muu hulgas arvesse võtma asjaolu, et nagu Euroopa Liidu Kohus on leidnud, ei pea objektiivsete ja põhjendatud andmetega olema tõendatud, et toiduga sarnanevate toodete suhu panemine, imemine või allaneelamine võib kätkeda endas lämbumise, mürgistuse või seedekulgla perforatsiooni või ummistumise riski. Pädevad riiklikud asutused peaksid siiski igal üksikjuhul eraldi hindama, kas sellised tooted on ohtlikud, ja põhjendama sellist hindamist. |
| --- | --- |

(104)

Direktiiv 87/357/EMÜ, mis hõlmab selliseid tarbijale mõeldud tooteid, mis ei ole toiduained, kuid mis sarnanevad toiduainetele ja mida võidakse ekslikult toiduaineks pidada, nii et tarbijad, eriti lapsed, võivad neid suhu panna, imeda või alla neelata, mille tagajärjel võib tekkida näiteks lämbumine, mürgistus, seedekulgla perforatsioon või ummistus, on andnud alust vastuolulisteks tõlgendusteks. Lisaks võeti see direktiiv vastu ajal, mil tarbijale mõeldud toodete ohutuse õigusraamistiku kohaldamisala oli väga piiratud. Seepärast tuleks direktiiv 87/357/EMÜ kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega, eelkõige nende käesoleva määruse sätetega, millega tagatakse, et tooteid, mille suhu panemine, imemine või allaneelamine võib olla kahjulik, ning mida oma kuju, lõhna, värvuse, välimuse, pakendi, märgistuse, mahu, suuruse või muude näitajate tõttu võidakse ekslikult pidada toiduaineteks, tuleks pärast riskihindamist pidada ohtlikuks. Hindamisel peaksid turujärelevalveasutused muu hulgas arvesse võtma asjaolu, et nagu Euroopa Liidu Kohus on leidnud, ei pea objektiivsete ja põhjendatud andmetega olema tõendatud, et toiduga sarnanevate toodete suhu panemine, imemine või allaneelamine võib kätkeda endas lämbumise, mürgistuse või seedekulgla perforatsiooni või ummistumise riski. Pädevad riiklikud asutused peaksid siiski igal üksikjuhul eraldi hindama, kas sellised tooted on ohtlikud, ja põhjendama sellist hindamist.

| (105) | Selleks et anda ettevõtjatele ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatele piisavalt aega käesoleva määruse nõuetega, sealhulgas teavitamisnõuetega kohanemiseks, on vaja ette näha piisav üleminekuperiood pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, mille jooksul võib direktiiviga 2001/95/EÜ hõlmatud tooteid, mis vastavad kõnealusele direktiivile, endiselt turule lasta. Seepärast ei tohiks liikmesriigid takistada selliste toodete, sealhulgas müügipakkumiste turul kättesaadavaks tegemist. |
| --- | --- |

(105)

Selleks et anda ettevõtjatele ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatele piisavalt aega käesoleva määruse nõuetega, sealhulgas teavitamisnõuetega kohanemiseks, on vaja ette näha piisav üleminekuperiood pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, mille jooksul võib direktiiviga 2001/95/EÜ hõlmatud tooteid, mis vastavad kõnealusele direktiivile, endiselt turule lasta. Seepärast ei tohiks liikmesriigid takistada selliste toodete, sealhulgas müügipakkumiste turul kättesaadavaks tegemist.

| (106) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt parandada siseturu toimimist, nähes samal ajal ette tarbijakaitse kõrge taseme, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, sest kõikide liikmesriikide pädevad asutused peavad selleks tegema väga tihedat koostööd ja tegutsema sidusalt ning lisaks läheb selleks tarvis mehhanismi, mille abil vahetada kiiresti ja tõhusalt teavet liidus leiduvate ohtlike toodete kohta, küll aga saab seda eesmärki probleemi liiduülese olemuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(106)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt parandada siseturu toimimist, nähes samal ajal ette tarbijakaitse kõrge taseme, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, sest kõikide liikmesriikide pädevad asutused peavad selleks tegema väga tihedat koostööd ja tegutsema sidusalt ning lisaks läheb selleks tarvis mehhanismi, mille abil vahetada kiiresti ja tõhusalt teavet liidus leiduvate ohtlike toodete kohta, küll aga saab seda eesmärki probleemi liiduülese olemuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (107) | Kui käesoleva määruse kohaldamisel on vaja töödelda isikuandmeid, siis tuleks seda teha kooskõlas isikuandmete kaitset reguleeriva liidu õigusega. Kõigi selle määruse kohaldamisel tehtavate isikuandmete töötlemise toimingute suhtes kohaldatakse asjakohasel juhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) 2016/679 (24) ja (EL) 2018/1725 (25) ning direktiivi 2002/58/EÜ (26). Juhul kui tarbijad teatavad portaalis „Safety Gate“ mõnest tootest, tuleks salvestada ainult need isikuandmed, mis on vajalikud ohtlikust tootest teatamiseks, ning neid hoida kuni viis aastat pärast nende sisestamist. Tootjad ja importijad peaksid pidama tarbijate kaebuste registrit ainult seni, kuni see on vajalik käesoleva määruse kohaldamiseks. Füüsilisest isikust tootjad ja importijad peaksid avalikustama oma nime, et tarbija saaks toodet jälgitavuse eesmärgil tuvastada. |
| --- | --- |

(107)

Kui käesoleva määruse kohaldamisel on vaja töödelda isikuandmeid, siis tuleks seda teha kooskõlas isikuandmete kaitset reguleeriva liidu õigusega. Kõigi selle määruse kohaldamisel tehtavate isikuandmete töötlemise toimingute suhtes kohaldatakse asjakohasel juhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) 2016/679 (24) ja (EL) 2018/1725 (25) ning direktiivi 2002/58/EÜ (26). Juhul kui tarbijad teatavad portaalis „Safety Gate“ mõnest tootest, tuleks salvestada ainult need isikuandmed, mis on vajalikud ohtlikust tootest teatamiseks, ning neid hoida kuni viis aastat pärast nende sisestamist. Tootjad ja importijad peaksid pidama tarbijate kaebuste registrit ainult seni, kuni see on vajalik käesoleva määruse kohaldamiseks. Füüsilisest isikust tootjad ja importijad peaksid avalikustama oma nime, et tarbija saaks toodet jälgitavuse eesmärgil tuvastada.

| (108) | Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklile 42, |
| --- | --- |

(108)

Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklile 42,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Eesmärk ja reguleerimisese

1.   Käesoleva määruse eesmärk on parandada siseturu toimimist, nähes samal ajal ette tarbijakaitse kõrge taseme.

2.   Käesolevas määruses sätestatakse põhilised ohutusnormid tarbijale mõeldud toodete jaoks, mis on turule lastud või turul kättesaadavaks tehtud.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse turule lastud või turul kättesaadavaks tehtud toodete suhtes, juhul kui liidu õiguses puuduvad sama eesmärgiga erinormid, et reguleerida asjaomaste toodete ohutust.

Kui toodete suhtes kohaldatakse liidu õigusaktidega kehtestatud eriomaseid ohutusnõudeid, kohaldatakse käesolevat määrust ainult nende nõuetega reguleerimata aspektide ja riskide või riskikategooriate suhtes.

Artikli 3 punktis 27 määratletud liidu ühtlustamisõigusaktidega kehtestatud erinormidega reguleeritud toodete suhtes ei kohaldata

| a) | II peatükki selles osas, mis hõlmab liidu ühtlustamisõigusaktidega reguleeritud riske või riskikategooriaid; |
| --- | --- |

a)

II peatükki selles osas, mis hõlmab liidu ühtlustamisõigusaktidega reguleeritud riske või riskikategooriaid;

| b) | III peatüki 1. jagu ning V ja VII ning IX–XI peatükki. |
| --- | --- |

b)

III peatüki 1. jagu ning V ja VII ning IX–XI peatükki.

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata järgmise suhtes:

| a) | inimtervishoius või veterinaarias kasutatavad ravimid; |
| --- | --- |

a)

inimtervishoius või veterinaarias kasutatavad ravimid;

| b) | toit; |
| --- | --- |

b)

toit;

| c) | sööt; |
| --- | --- |

c)

sööt;

| d) | elustaimed ja -loomad, geneetiliselt muundatud organismid ja suletud keskkonnas kasutatavad geneetiliselt muundatud mikroorganismid, samuti taimedelt ja loomadelt pärit tooted, mis on vahetult seotud nende tulevase paljunemisega; |
| --- | --- |

d)

elustaimed ja -loomad, geneetiliselt muundatud organismid ja suletud keskkonnas kasutatavad geneetiliselt muundatud mikroorganismid, samuti taimedelt ja loomadelt pärit tooted, mis on vahetult seotud nende tulevase paljunemisega;

| e) | loomsed kõrvalsaadused ja nendest saadud tooted; |
| --- | --- |

e)

loomsed kõrvalsaadused ja nendest saadud tooted;

| f) | taimekaitsevahendid; |
| --- | --- |

f)

taimekaitsevahendid;

| g) | teenuseosutaja poolt otseselt juhitavad vahendid, millega tarbijad neile osutatava transporditeenuse käigus sõidavad või reisivad ja mida ei juhi tarbijad ise; |
| --- | --- |

g)

teenuseosutaja poolt otseselt juhitavad vahendid, millega tarbijad neile osutatava transporditeenuse käigus sõidavad või reisivad ja mida ei juhi tarbijad ise;

| h) | määruse (EL) 2018/1139 artikli 2 lõike 3 punktis d osutatud õhusõidukid; |
| --- | --- |

h)

määruse (EL) 2018/1139 artikli 2 lõike 3 punktis d osutatud õhusõidukid;

| i) | antiikesemed. |
| --- | --- |

i)

antiikesemed.

3.   Käesolevat määrust kohaldatakse turule lastud või turul kättesaadavaks tehtud toodete suhtes, olenemata sellest, kas need on uued, kasutatud, parandatud või taastatud. Seda ei kohaldata enne kasutamist kas parandamist või taastamist nõudvate toodete suhtes, kui need tooted on sellisena turule lastud või turul kättesaadavaks tehtud ning on selgelt märgistatud.

4.   Käesolev määrus ei piira tarbijakaitset käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamist.

5.   Käesoleva määruse rakendamisel tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta ettevaatuspõhimõtet.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „toode“ – ese, olenemata sellest, kas see on või ei ole ühendatud muude esemetega, mida tarnitakse või mis tehakse vastusoorituse eest või ilma selleta kättesaadavaks, sealhulgas teenuse osutamise käigus, ning mis on mõeldud tarbijatele või mida tarbijad mõistlikult eeldatavates tingimustes tõenäoliselt kasutavad ka siis, kui see ei ole neile mõeldud; |
| --- | --- |

1)

„toode“ – ese, olenemata sellest, kas see on või ei ole ühendatud muude esemetega, mida tarnitakse või mis tehakse vastusoorituse eest või ilma selleta kättesaadavaks, sealhulgas teenuse osutamise käigus, ning mis on mõeldud tarbijatele või mida tarbijad mõistlikult eeldatavates tingimustes tõenäoliselt kasutavad ka siis, kui see ei ole neile mõeldud;

| 2) | „ohutu toode“ – toode, mis tavalistes või mõistlikult eeldatavates kasutustingimustes, mis hõlmavad tegelikku kasutusaega, ei kätke endas riske või kätkeb endas vastavalt kasutusele minimaalset riski, mida peetakse aktsepteeritavaks ning tarbijate tervise ja kaitstuse tagamise kõrgele tasemele vastavaks; |
| --- | --- |

2)

„ohutu toode“ – toode, mis tavalistes või mõistlikult eeldatavates kasutustingimustes, mis hõlmavad tegelikku kasutusaega, ei kätke endas riske või kätkeb endas vastavalt kasutusele minimaalset riski, mida peetakse aktsepteeritavaks ning tarbijate tervise ja kaitstuse tagamise kõrgele tasemele vastavaks;

| 3) | „ohtlik toode“ – toode, mis ei vasta „ohutu toote“ määratlusele; |
| --- | --- |

3)

„ohtlik toode“ – toode, mis ei vasta „ohutu toote“ määratlusele;

| 4) | „risk“ – kahjustusi põhjustava ohu esinemise tõenäosuse ja kahjustuse raskusastme kombinatsioon; |
| --- | --- |

4)

„risk“ – kahjustusi põhjustava ohu esinemise tõenäosuse ja kahjustuse raskusastme kombinatsioon;

| 5) | „tõsine risk“ – risk, mis nõuab riskianalüüsi põhjal ning toote tavapärast ja eeldatavat kasutust arvesse võttes turujärelevalveasutuste kiiret sekkumist, sealhulgas siis, kui riski avaldumise mõju ei ole otsene; |
| --- | --- |

5)

„tõsine risk“ – risk, mis nõuab riskianalüüsi põhjal ning toote tavapärast ja eeldatavat kasutust arvesse võttes turujärelevalveasutuste kiiret sekkumist, sealhulgas siis, kui riski avaldumise mõju ei ole otsene;

| 6) | „turul kättesaadavaks tegemine“ – toote tasuline või tasuta tarnimine liidu turule majandustegevuse käigus turustamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks; |
| --- | --- |

6)

„turul kättesaadavaks tegemine“ – toote tasuline või tasuta tarnimine liidu turule majandustegevuse käigus turustamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks;

| 7) | „turule laskmine“ – toote esmakordne liidu turul kättesaadavaks tegemine; |
| --- | --- |

7)

„turule laskmine“ – toote esmakordne liidu turul kättesaadavaks tegemine;

| 8) | „tootja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes valmistab toote või laseb toote välja arendada või valmistada ja kes turustab seda toodet oma nime või kaubamärgi all; |
| --- | --- |

8)

„tootja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes valmistab toote või laseb toote välja arendada või valmistada ja kes turustab seda toodet oma nime või kaubamärgi all;

| 9) | „volitatud esindaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kelle asukoht on liidus ja kes on saanud tootjalt kirjaliku volituse täita selle tootja nimel konkreetseid ülesandeid, mis tulenevad tootjale käesoleva määruse alusel pandud kohustustest; |
| --- | --- |

9)

„volitatud esindaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kelle asukoht on liidus ja kes on saanud tootjalt kirjaliku volituse täita selle tootja nimel konkreetseid ülesandeid, mis tulenevad tootjale käesoleva määruse alusel pandud kohustustest;

| 10) | „importija“ – füüsiline või juriidiline isik, kelle asukoht on liidus ja kes laseb liidu turule kolmandast riigist pärit toote; |
| --- | --- |

10)

„importija“ – füüsiline või juriidiline isik, kelle asukoht on liidus ja kes laseb liidu turule kolmandast riigist pärit toote;

| 11) | „levitaja“ – tarneahelas osalev füüsiline või juriidiline isik, välja arvatud tootja või importija, kes teeb toote turul kättesaadavaks; |
| --- | --- |

11)

„levitaja“ – tarneahelas osalev füüsiline või juriidiline isik, välja arvatud tootja või importija, kes teeb toote turul kättesaadavaks;

| 12) | „tellimuste täitmise teenuse osutaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes pakub oma majandustegevuse raames vähemalt kahte järgmist teenust: toodete ladustamine, pakendamine, adresseerimine ja saatmine, ilma et need tooted talle kuuluksid, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/67/EÜ (27) artikli 2 punktis 1 määratletud postiteenused, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/644 (28) artikli 2 punktis 2 määratletud postipakkide kättetoimetamise teenused ning kõik muud postiteenused või kaubaveoteenused; |
| --- | --- |

12)

„tellimuste täitmise teenuse osutaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes pakub oma majandustegevuse raames vähemalt kahte järgmist teenust: toodete ladustamine, pakendamine, adresseerimine ja saatmine, ilma et need tooted talle kuuluksid, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/67/EÜ (27) artikli 2 punktis 1 määratletud postiteenused, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/644 (28) artikli 2 punktis 2 määratletud postipakkide kättetoimetamise teenused ning kõik muud postiteenused või kaubaveoteenused;

27

28

| 13) | „ettevõtja“ – tootja, volitatud esindaja, importija, levitaja, tellimuste täitmise teenuse osutaja või mõni muu füüsiline või juriidiline isik, kes peab kooskõlas käesoleva määrusega täitma kohustusi, mis on seotud toodete tootmise ja toodete turul kättesaadavaks tegemisega; |
| --- | --- |

13)

„ettevõtja“ – tootja, volitatud esindaja, importija, levitaja, tellimuste täitmise teenuse osutaja või mõni muu füüsiline või juriidiline isik, kes peab kooskõlas käesoleva määrusega täitma kohustusi, mis on seotud toodete tootmise ja toodete turul kättesaadavaks tegemisega;

| 14) | „internetipõhise kauplemiskoha pakkuja“ – vahendusteenuse osutaja, kes kasutab veebiliidest, mis võimaldab tarbijatel sõlmida kauplejatega kauglepinguid toodete müügiks; |
| --- | --- |

14)

„internetipõhise kauplemiskoha pakkuja“ – vahendusteenuse osutaja, kes kasutab veebiliidest, mis võimaldab tarbijatel sõlmida kauplejatega kauglepinguid toodete müügiks;

| 15) | „veebiliides“ – tarkvara, sealhulgas veebisait, selle osa või rakendus, sealhulgas mobiilirakendused; |
| --- | --- |

15)

„veebiliides“ – tarkvara, sealhulgas veebisait, selle osa või rakendus, sealhulgas mobiilirakendused;

| 16) | „kaugleping“ – direktiivi 2011/83/EL artikli 2 punktis 7 määratletud kaugleping; |
| --- | --- |

16)

„kaugleping“ – direktiivi 2011/83/EL artikli 2 punktis 7 määratletud kaugleping;

| 17) | „tarbija“ – füüsiline isik, kes tegutseb eesmärgil, mis ei ole seotud tema kaubandus-, majandus-, ametialase või kutsetegevusega; |
| --- | --- |

17)

„tarbija“ – füüsiline isik, kes tegutseb eesmärgil, mis ei ole seotud tema kaubandus-, majandus-, ametialase või kutsetegevusega;

| 18) | „kaupleja“ – füüsiline või juriidiline isik, olenemata sellest, kas viimane on era- või avalik-õiguslikus omandis, kes tegutseb – kaasa arvatud teiste isikute kaudu, kes tegutsevad selle füüsilise või juriidilise isiku nimel või tema heaks – eesmärgil, mis on seotud selle füüsilise või juriidilise isiku kaubandus-, majandus-, ametialase või kutsetegevusega; |
| --- | --- |

18)

„kaupleja“ – füüsiline või juriidiline isik, olenemata sellest, kas viimane on era- või avalik-õiguslikus omandis, kes tegutseb – kaasa arvatud teiste isikute kaudu, kes tegutsevad selle füüsilise või juriidilise isiku nimel või tema heaks – eesmärgil, mis on seotud selle füüsilise või juriidilise isiku kaubandus-, majandus-, ametialase või kutsetegevusega;

| 19) | „Euroopa standard“ –määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 lõike 1 punktis b määratletud Euroopa standard; |
| --- | --- |

19)

„Euroopa standard“ –määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 lõike 1 punktis b määratletud Euroopa standard;

| 20) | „rahvusvaheline standard“ – määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 lõike 1 punktis a määratletud rahvusvaheline standard; |
| --- | --- |

20)

„rahvusvaheline standard“ – määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 lõike 1 punktis a määratletud rahvusvaheline standard;

| 21) | „riiklik standard“ – määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud riiklik standard; |
| --- | --- |

21)

„riiklik standard“ – määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud riiklik standard;

| 22) | „Euroopa standardiorganisatsioon“ – määruse (EL) nr 1025/2012 I lisas loetletud Euroopa standardiorganisatsioon; |
| --- | --- |

22)

„Euroopa standardiorganisatsioon“ – määruse (EL) nr 1025/2012 I lisas loetletud Euroopa standardiorganisatsioon;

| 23) | „turujärelevalve“ – turujärelevalveasutuste tegevus ja meetmed, tagamaks et tooted vastaksid käesolevas määruses sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

23)

„turujärelevalve“ – turujärelevalveasutuste tegevus ja meetmed, tagamaks et tooted vastaksid käesolevas määruses sätestatud nõuetele;

| 24) | „turujärelevalveasutus“ – asutus, mille liikmesriik on määranud määruse (EL) 2019/1020 artikli 10 alusel oma territooriumil turujärelevalve korraldamise ja tegemise eest vastutavaks asutuseks; |
| --- | --- |

24)

„turujärelevalveasutus“ – asutus, mille liikmesriik on määranud määruse (EL) 2019/1020 artikli 10 alusel oma territooriumil turujärelevalve korraldamise ja tegemise eest vastutavaks asutuseks;

| 25) | „tagasinõudmine“ – meede, mille eesmärk on nõuda turult tagasi toode, mis on seal juba tarbijale kättesaadavaks tehtud; |
| --- | --- |

25)

„tagasinõudmine“ – meede, mille eesmärk on nõuda turult tagasi toode, mis on seal juba tarbijale kättesaadavaks tehtud;

| 26) | „turult kõrvaldamine“ – meede, mille eesmärk on hoida ära tarneahelas oleva toote turul kättesaadavaks tegemine; |
| --- | --- |

26)

„turult kõrvaldamine“ – meede, mille eesmärk on hoida ära tarneahelas oleva toote turul kättesaadavaks tegemine;

| 27) | „liidu ühtlustamisõigusaktid“ – määruse (EL) 2019/1020 I lisas loetletud liidu õigusaktid ja muud liidu õigusaktid, millega ühtlustatakse nende toodete turustamise tingimusi, mille suhtes nimetatud määrust kohaldatakse; |
| --- | --- |

27)

„liidu ühtlustamisõigusaktid“ – määruse (EL) 2019/1020 I lisas loetletud liidu õigusaktid ja muud liidu õigusaktid, millega ühtlustatakse nende toodete turustamise tingimusi, mille suhtes nimetatud määrust kohaldatakse;

| 28) | „antiikesemed“ – tooted nagu kollektsiooniesemed või kunstiteosed, mille puhul tarbijad ei saa mõistlikult eeldada, et need vastavad nüüdisaegsetele ohutusstandarditele. |
| --- | --- |

28)

„antiikesemed“ – tooted nagu kollektsiooniesemed või kunstiteosed, mille puhul tarbijad ei saa mõistlikult eeldada, et need vastavad nüüdisaegsetele ohutusstandarditele.

Artikkel 4

Kaugmüük

Internetis või muude kaugmüügivahendite kaudu müügiks pakutavad tooted loetakse turul kättesaadavaks tehtuks, kui pakkumine on suunatud liidu tarbijatele. Müügipakkumine loetakse liidu tarbijatele suunatuks, kui asjaomane ettevõtja on suunanud oma tegevuse mis tahes viisil ühte või mitmesse liikmesriiki.

II PEATÜKK

OHUTUSNÕUDED

Artikkel 5

Üldine ohutusnõue

Ettevõtjad lasevad liidu turule või teevad liidu turul kättesaadavaks ainult ohutuid tooteid.

Artikkel 6

Toote ohutuse hindamise kriteeriumid

1.   Toote ohutuse hindamisel tuleb eelkõige arvesse võtta järgmisi kriteeriume:

| a) | toote omadused, sealhulgas disainilahendus, tehnilised omadused, koostis, pakend ning kokkupanekujuhendid ning asjakohastel juhtudel paigaldus-, kasutus- ja hooldusjuhendid; |
| --- | --- |

a)

toote omadused, sealhulgas disainilahendus, tehnilised omadused, koostis, pakend ning kokkupanekujuhendid ning asjakohastel juhtudel paigaldus-, kasutus- ja hooldusjuhendid;

| b) | mõju teistele toodetele, kui võib põhjendatult eeldada toote kasutamist koos teiste toodetega, sealhulgas ka nende toodete omavahelistele ühendustele; |
| --- | --- |

b)

mõju teistele toodetele, kui võib põhjendatult eeldada toote kasutamist koos teiste toodetega, sealhulgas ka nende toodete omavahelistele ühendustele;

| c) | mõju, mida muud tooted võivad avaldada hinnatavale tootele, kui võib põhjendatult eeldada, et koos selle tootega kasutatakse muid tooteid, sealhulgas selliste integreerimata esemete mõju, mille ülesanne on suunata, muuta või täiendada hinnatava toote toimimist ja mida tuleb hinnatava toote ohutuse hindamisel arvesse võtta; |
| --- | --- |

c)

mõju, mida muud tooted võivad avaldada hinnatavale tootele, kui võib põhjendatult eeldada, et koos selle tootega kasutatakse muid tooteid, sealhulgas selliste integreerimata esemete mõju, mille ülesanne on suunata, muuta või täiendada hinnatava toote toimimist ja mida tuleb hinnatava toote ohutuse hindamisel arvesse võtta;

| d) | toote esitlusviis, märgistus, sealhulgas vanusemärgis, mis näitab toote sobivust laste jaoks, hoiatused ja juhised toote ohutuks kasutamiseks ja hävitamiseks ning toodet käsitlevad muud märkused või muu teave; |
| --- | --- |

d)

toote esitlusviis, märgistus, sealhulgas vanusemärgis, mis näitab toote sobivust laste jaoks, hoiatused ja juhised toote ohutuks kasutamiseks ja hävitamiseks ning toodet käsitlevad muud märkused või muu teave;

| e) | toodet kasutavate tarbijate kategooriad, eelkõige hinnates riske haavatavatele tarbijatele, nagu lapsed, eakad ja puudega inimesed, ning sooliste erinevuste mõju tervisele ja kaitstusele; |
| --- | --- |

e)

toodet kasutavate tarbijate kategooriad, eelkõige hinnates riske haavatavatele tarbijatele, nagu lapsed, eakad ja puudega inimesed, ning sooliste erinevuste mõju tervisele ja kaitstusele;

| f) | toote välimus, kui see võib tarbijat panna kasutama toodet muul viisil kui see, mille jaoks see oli ette nähtud, ja eelkõige:






  i) | kui toode ei ole toiduaine, aga sarnaneb toiduainega ning seda võib tema kuju, lõhna, värvi, välimuse, pakendi, märgistuse, mahu, suuruse või muude näitajate tõttu ekslikult toiduaineks pidada, ning mida tarbija, eelkõige laps, võib seetõttu suhu panna, imeda või alla neelata; |
| --- | --- | --- |

f)

toote välimus, kui see võib tarbijat panna kasutama toodet muul viisil kui see, mille jaoks see oli ette nähtud, ja eelkõige:

i)

kui toode ei ole toiduaine, aga sarnaneb toiduainega ning seda võib tema kuju, lõhna, värvi, välimuse, pakendi, märgistuse, mahu, suuruse või muude näitajate tõttu ekslikult toiduaineks pidada, ning mida tarbija, eelkõige laps, võib seetõttu suhu panna, imeda või alla neelata;

| ii) | kui toodet, ehkki see ei ole kavandatud ega ette nähtud lastele kasutamiseks, võib tõenäoliselt kasutada laps või sarnaneb see oma disainilahenduse, pakendi või omaduste tõttu esemega, mida peetakse üldiselt lastele huvipakkuvaks või lastele kasutamiseks ette nähtud esemeks; |
| --- | --- |

ii)

kui toodet, ehkki see ei ole kavandatud ega ette nähtud lastele kasutamiseks, võib tõenäoliselt kasutada laps või sarnaneb see oma disainilahenduse, pakendi või omaduste tõttu esemega, mida peetakse üldiselt lastele huvipakkuvaks või lastele kasutamiseks ette nähtud esemeks;

| g) | kui toote olemus seda nõuab, siis asjakohased küberturvalisuse omadused, mis on vajalikud toote kaitsmiseks välismõju, sealhulgas pahatahtlike kolmandate isikute eest, kui selline mõju võib vähendada toote ohutust, sealhulgas omavahelise ühenduse võimalikku katkemist; |
| --- | --- |

g)

kui toote olemus seda nõuab, siis asjakohased küberturvalisuse omadused, mis on vajalikud toote kaitsmiseks välismõju, sealhulgas pahatahtlike kolmandate isikute eest, kui selline mõju võib vähendada toote ohutust, sealhulgas omavahelise ühenduse võimalikku katkemist;

| h) | kui toote olemus seda nõuab, siis toote arenemis-, õppimis- ja prognoosimisfunktsioonid. |
| --- | --- |

h)

kui toote olemus seda nõuab, siis toote arenemis-, õppimis- ja prognoosimisfunktsioonid.

2.   Võimalus toote ohutust suurendada või muude väiksema riskitasemega toodete kättesaadavus ei ole piisav põhjus pidada toodet ohtlikuks tooteks.

Artikkel 7

Üldisele ohutusnõudele vastamise eeldus

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel eeldatakse, et toode vastab artiklis 5 sätestatud üldisele ohutusnõudele järgmistel juhtudel:

| a) | kui see vastab Euroopa standarditega hõlmatud riskide ja riskikategooriate osas asjaomastele standarditele või nende osadele, mille viited on kooskõlas määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 10 lõikega 7 avaldatud Euroopa Liidu Teatajas; või |
| --- | --- |

a)

kui see vastab Euroopa standarditega hõlmatud riskide ja riskikategooriate osas asjaomastele standarditele või nende osadele, mille viited on kooskõlas määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 10 lõikega 7 avaldatud Euroopa Liidu Teatajas; või

| b) | kui see vastab käesoleva lõike punktis a osutatud asjaomaste Euroopa standardite puudumise korral tervisekaitse- ja ohutusnõuetega hõlmatud riskide ja riskikategooriate osas riiklikele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, mis on sätestatud selle liikmesriigi õiguses, mille turul toode kättesaadavaks tehakse, tingimusel et selline õigus on liidu õigusega kooskõlas. |
| --- | --- |

b)

kui see vastab käesoleva lõike punktis a osutatud asjaomaste Euroopa standardite puudumise korral tervisekaitse- ja ohutusnõuetega hõlmatud riskide ja riskikategooriate osas riiklikele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, mis on sätestatud selle liikmesriigi õiguses, mille turul toode kättesaadavaks tehakse, tingimusel et selline õigus on liidu õigusega kooskõlas.

2.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks Euroopa standarditega hõlmatud eriomased ohutusnõuded, tagamaks et neile Euroopa standarditele vastavad tooted vastavad artiklis 5 sätestatud üldisele ohutusnõudele. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 46 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   Lõike 1 kohasele üldisele ohutusnõudele vastamise eeldus ei takista aga turujärelevalveasutustel võtta käesoleva määruse alusel kõiki asjakohaseid meetmeid, kui leidub tõendeid, et toode on hoolimata sellisest eeldusest siiski ohtlik.

Artikkel 8

Toote ohutuse hindamisel arvestatavad lisaelemendid

1.   Artikli 6 kohaldamisel ja kui artiklist 7 tulenev ohutuse eeldus ei kehti, tuleb toote ohutust hinnates võimaluse korral võtta arvesse eelkõige järgmisi elemente:

| a) | muud Euroopa standardid kui need, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas kooskõlas määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 10 lõikega 7; |
| --- | --- |

a)

muud Euroopa standardid kui need, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas kooskõlas määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 10 lõikega 7;

| b) | rahvusvahelised standardid; |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelised standardid;

| c) | rahvusvahelised lepingud; |
| --- | --- |

c)

rahvusvahelised lepingud;

| d) | vabatahtlikud sertifitseerimissüsteemid või samalaadsed kolmandate isikute vastavushindamise raamistikud, eelkõige sellised, mis on loodud liidu õiguse toetuseks; |
| --- | --- |

d)

vabatahtlikud sertifitseerimissüsteemid või samalaadsed kolmandate isikute vastavushindamise raamistikud, eelkõige sellised, mis on loodud liidu õiguse toetuseks;

| e) | komisjoni soovitused või suunised toote ohutuse hindamiseks; |
| --- | --- |

e)

komisjoni soovitused või suunised toote ohutuse hindamiseks;

| f) | selle liikmesriigi koostatud riiklikud standardid, kus toode on kättesaadavaks tehtud; |
| --- | --- |

f)

selle liikmesriigi koostatud riiklikud standardid, kus toode on kättesaadavaks tehtud;

| g) | tehnika ja tehnoloogia tase, sealhulgas tunnustatud teadusasutuste ja eksperdikomisjonide arvamus; |
| --- | --- |

g)

tehnika ja tehnoloogia tase, sealhulgas tunnustatud teadusasutuste ja eksperdikomisjonide arvamus;

| h) | konkreetse tööstusharu toote ohutuse hea tava reeglid; |
| --- | --- |

h)

konkreetse tööstusharu toote ohutuse hea tava reeglid;

| i) | tarbija põhjendatud ootused ohutuse suhtes; |
| --- | --- |

i)

tarbija põhjendatud ootused ohutuse suhtes;

| j) | kooskõlas artikli 7 lõikega 2 vastu võetud ohutusnõuded. |
| --- | --- |

j)

kooskõlas artikli 7 lõikega 2 vastu võetud ohutusnõuded.

III PEATÜKK

ETTEVÕTJATE KOHUSTUSED

1. jagu

Artikkel 9

Tootja kohustused

1.   Tootja tagab toodete turule laskmisel, et need on projekteeritud ja toodetud kooskõlas artiklis 5 sätestatud üldise ohutusnõudega.

2.   Enne oma toodete turule laskmist teeb tootja sisemise riskianalüüsi ja koostab tehnilise dokumentatsiooni, mis sisaldab vähemalt toote ja selle ohutuse hindamise seisukohast oluliste põhiomaduste üldkirjeldust.

Kui see on asjakohane tootega seonduvate võimalike riskide tõttu, peab esimeses lõigus osutatud tehniline dokumentatsioon sisaldama ka järgmist, olenevalt kohaldatavusest:

| a) | tootega seotud võimalike riskide ja nende riskide kõrvaldamiseks või maandamiseks kasutatud lahenduste analüüs, sealhulgas tootja poolt või tema nimel tehtud katsete aruannete tulemused; ja |
| --- | --- |

a)

tootega seotud võimalike riskide ja nende riskide kõrvaldamiseks või maandamiseks kasutatud lahenduste analüüs, sealhulgas tootja poolt või tema nimel tehtud katsete aruannete tulemused; ja

| b) | artikli 7 lõike 1 punktis a osutatud asjakohaste Euroopa standardite loetelu või artikli 7 lõike 1 punktis b või artiklis 8 osutatud muud elemendid, mida kohaldatakse artiklis 5 sätestatud üldise ohutusnõude täitmiseks. |
| --- | --- |

b)

artikli 7 lõike 1 punktis a osutatud asjakohaste Euroopa standardite loetelu või artikli 7 lõike 1 punktis b või artiklis 8 osutatud muud elemendid, mida kohaldatakse artiklis 5 sätestatud üldise ohutusnõude täitmiseks.

Kui mõnda Euroopa standarditest, tervisekaitse- ja ohutusnõuetest või artikli 7 lõikes 1 või artiklis 8 osutatud elementidest on kohaldatud ainult osaliselt, märgib tootja ära, milliseid osi kohaldati.

3.   Tootja tagab, et lõikes 2 osutatud tehniline dokumentatsioon on ajakohane. Tootja säilitab tehnilist dokumentatsiooni turujärelevalveasutustele kättesaadavana kümne aasta jooksul pärast toote turule laskmist ning teeb selle taotluse korral kõnealustele asutustele kättesaadavaks.

4.   Tootja tagab menetluste olemasolu seeriatoodangu vastavuse säilimiseks artiklis 5 sätestatud üldisele ohutusnõudele.

5.   Tootja tagab, et tema tooted kannavad tarbijale hästi nähtavat ja loetavat tüübi-, partii- või seerianumbrit või muud märget, mis võimaldab toodet tuvastada, või kui toote suurus või laad seda ei võimalda, siis tagab tootja, et nõutud teave on esitatud pakendil või tootega kaasas olevas dokumendis.

6.   Tootja märgib oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi, posti- ja e-posti aadressi ning, kui see on erinev, üheainsa kontaktpunkti posti- või e-posti aadressi, mille kaudu on temaga võimalik ühendust võtta. See teave esitatakse tootel või kui see ei ole võimalik, siis pakendil või tootega kaasas olevas dokumendis.

7.   Tootja tagab, et tema tootele on lisatud selged juhendid ja ohutusteave tarbijatele kergesti arusaadavas keeles, mille on kindlaks määranud liikmesriik, kus toode turul kättesaadavaks tehakse. Seda nõuet ei kohaldata, kui toodet saab kasutada ohutult ja tootja ettenähtud viisil ka ilma juhendite ja ohutusteabeta.

8.   Kui tootja arvab või tal on põhjust tema käsutuses oleva teabe põhjal arvata, et toode, mille ta on turule lasknud, on ohtlik toode, peab tootja viivitamata

| a) | võtma toote tulemuslikult nõuetega vastavusse viimiseks vajalikud parandusmeetmed, sealhulgas kõrvaldab toote turult või nõuab selle tagasi, olenevalt asjaoludest; |
| --- | --- |

a)

võtma toote tulemuslikult nõuetega vastavusse viimiseks vajalikud parandusmeetmed, sealhulgas kõrvaldab toote turult või nõuab selle tagasi, olenevalt asjaoludest;

| b) | teavitama tarbijaid vastavalt artiklile 35 või 36, või vastavalt mõlemale artiklile; ning |
| --- | --- |

b)

teavitama tarbijaid vastavalt artiklile 35 või 36, või vastavalt mõlemale artiklile; ning

| c) | teavitama portaali „Safety Business Gateway“ kaudu nende liikmesriikide turujärelevalveasutusi, kus toode on turul kättesaadavaks tehtud. |
| --- | --- |

c)

teavitama portaali „Safety Business Gateway“ kaudu nende liikmesriikide turujärelevalveasutusi, kus toode on turul kättesaadavaks tehtud.

Esimese lõigu punktide b ja c kohaldamisel esitab tootja eelkõige üksikasju tarbijate tervisele ja kaitstusele avalduvate riskide ja juba võetud parandusmeetmete kohta ning võimaluse korral turul veel ringlevate toodete koguse kohta liikmesriigiti.

9.   Komisjon tagab, et tootja saab tarbijate hoiatamiseks mõeldud teabe esitada portaali „Safety Business Gateway“ kaudu ning et see tehakse tarbijatele kättesaadavaks portaalis „Safety Gate“ põhjendamatu viivituseta.

10.   Tootja tagab, et teisi ettevõtjaid, vastutavaid isikuid ja asjaomase tarneahela internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujaid teavitatakse õigeaegselt kõigist tema poolt tuvastatud ohutusprobleemidest.

11.   Tootja teeb avalikult kättesaadavaks sellised sidekanalid nagu telefoninumber, e-posti aadress või spetsiaalne rubriik tootja veebisaidil, võttes arvesse ka puudega inimeste juurdepääsuvajadusi, et võimaldada tarbijatel esitada kaebusi ja teavitada tootjat kõigist tootega seotud õnnetustest või ohutusprobleemidest.

12.   Tootja uurib esitatud kaebusi ja saadud teavet õnnetuste kohta, mis on seotud tema poolt turul kättesaadavaks tehtud ja kaebuse esitaja poolt väidetavalt ohtlikuks tunnistatud toote ohutusega, ning peab siseregistrit selliste kaebuste ning toodete tagasinõudmiste ja toote nõuetega vastavusse viimiseks võetud parandusmeetmete kohta.

13.   Kaebuste siseregistris säilitatakse ainult selliseid isikuandmeid, mis on tootjale vajalikud väidetava ohtliku toote kohta esitatud kaebuse uurimiseks. Neid andmeid säilitatakse ainult nii kaua, kui see on uurimise jaoks vajalik, ja igal juhul mitte kauem kui viis aastat pärast andmete sisestamist.

Artikkel 10

Volitatud esindaja kohustused

1.   Tootja võib määrata kirjaliku volitusega volitatud esindaja.

2.   Volitatud esindaja täidab tootja antud volituses kindlaksmääratud ülesandeid. Volitatud esindaja esitab volituse koopia nõudmise korral turujärelevalveasutusele. Volitusega tuleb võimaldada volitatud esindajal täita vähemalt järgmisi ülesandeid:

| a) | esitada turujärelevalveasutusele viimase põhjendatud nõudmisel kogu toote ohutuse tõendamiseks vajaliku teabe ja dokumentatsiooni kõnealusele asutusele arusaadavas ametlikus keeles; |
| --- | --- |

a)

esitada turujärelevalveasutusele viimase põhjendatud nõudmisel kogu toote ohutuse tõendamiseks vajaliku teabe ja dokumentatsiooni kõnealusele asutusele arusaadavas ametlikus keeles;

| b) | teavitada tootjat, kui volitatud esitaja arvab või tal on põhjust arvata, et konkreetne toode on ohtlik toode; |
| --- | --- |

b)

teavitada tootjat, kui volitatud esitaja arvab või tal on põhjust arvata, et konkreetne toode on ohtlik toode;

| c) | teavitada pädevaid riiklikke asutusi kõigist meetmetest, mis on võetud tema volitusega hõlmatud toodetega kaasnevate riskide kõrvaldamiseks, esitades portaalis „Safety Business Gateway“ teate, kui tootja ei ole teavet juba esitanud või seda ei ole esitatud vastavalt tootja juhistele; |
| --- | --- |

c)

teavitada pädevaid riiklikke asutusi kõigist meetmetest, mis on võetud tema volitusega hõlmatud toodetega kaasnevate riskide kõrvaldamiseks, esitades portaalis „Safety Business Gateway“ teate, kui tootja ei ole teavet juba esitanud või seda ei ole esitatud vastavalt tootja juhistele;

| d) | teha pädevate riiklike ametiasutustega viimaste nõudmisel koostööd kõikide meetmete osas, mida võetakse tema volitusega hõlmatud toodetega kaasnevate riskide tulemuslikuks kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

d)

teha pädevate riiklike ametiasutustega viimaste nõudmisel koostööd kõikide meetmete osas, mida võetakse tema volitusega hõlmatud toodetega kaasnevate riskide tulemuslikuks kõrvaldamiseks.

Artikkel 11

Importija kohustused

1.   Enne toote turule laskmist tagab importija, et toode vastab artiklis 5 sätestatud üldisele ohutusnõudele ning et tootja on täitnud artikli 9 lõigetes 2, 5 ja 6 sätestatud nõuded.

2.   Kui importija arvab või tal on põhjust tema käsutuses oleva teabe põhjal arvata, et toode ei vasta artikli 5 ja artikli 9 lõigete 2, 5 ja 6 sätetele, ei lase importija toodet turule enne, kui see on kõnealuste sätetega vastavusse viidud. Lisaks teavitab importija juhul, kui toode on ohtlik toode, sellest viivitamata tootjat, ja tagab ühtlasi turujärelevalveasutuste teavitamise portaali „Safety Business Gateway“ kaudu.

3.   Importija märgib oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi, posti- ja e-posti aadressi ning, kui see on erinev, ühe kontaktpunkti posti- või e-posti aadressi, mille kaudu on temaga võimalik ühendust võtta. See teave esitatakse tootel või kui see ei ole võimalik, siis pakendil või tootega kaasas olevas dokumendis. Importija tagab, et ükski lisasilt ei varja tootja märgisel esitatud liidu õiguse kohaselt nõutavat teavet.

4.   Importija tagab, et tema imporditavale tootele on lisatud selged juhendid ja ohutusteave tarbijale kergesti arusaadavas keeles, mille on kindlaks määranud liikmesriik, kus toode turul kättesaadavaks tehakse, välja arvatud juhul, kui toodet saab kasutada ohutult ja tootja ettenähtud viisil ka ilma juhendite ja ohutusteabeta.

5.   Importija tagab, et sel ajal, kui toode on tema vastutusel, ei ohusta selle ladustamise või transpordi tingimused toote vastavust artiklis 5 sätestatud üldisele ohutusnõudele ega artikli 9 lõigetele 5 ja 6.

6.   Importija säilitab artikli 9 lõikes 2 osutatud tehnilise dokumentatsiooni koopia turujärelevalveasutustele kättesaadavana kümme aastat pärast seda, kui ta on toote turule lasknud, ning tagab, et saab artikli 9 lõikes 2 osutatud dokumendi või dokumendid, olenevalt asjaoludest, teha kõnealustele asutustele nende nõudmisel kättesaadavaks.

7.   Importija teeb toote ohutuse tagamiseks koostööd turujärelevalveasutuste ja tootjaga.

8.   Kui importija arvab või tal on põhjust tema käsutuses oleva teabe põhjal arvata, et toode, mille ta on turule lasknud, on ohtlik, peab ta viivitamata:

| a) | teatama sellest tootjale; |
| --- | --- |

a)

teatama sellest tootjale;

| b) | tagama, et toote tulemuslikult nõuetega vastavusse viimiseks võetakse vajalikud parandusmeetmed, sealhulgas toote turult kõrvaldamine või tagasinõudmine, olenevalt asjaoludest; kui selliseid meetmeid ei ole võetud, võtab importija need ise; |
| --- | --- |

b)

tagama, et toote tulemuslikult nõuetega vastavusse viimiseks võetakse vajalikud parandusmeetmed, sealhulgas toote turult kõrvaldamine või tagasinõudmine, olenevalt asjaoludest; kui selliseid meetmeid ei ole võetud, võtab importija need ise;

| c) | tagama, et tarbijaid teavitatakse sellest kohe vastavalt artiklile 35 või 36 või vastavalt mõlemale artiklile; ning |
| --- | --- |

c)

tagama, et tarbijaid teavitatakse sellest kohe vastavalt artiklile 35 või 36 või vastavalt mõlemale artiklile; ning

| d) | teavitama sellest portaali „Safety Business Gateway“ kaudu nende liikmesriikide turujärelevalveasutusi, kus toode on turul kättesaadavaks tehtud. |
| --- | --- |

d)

teavitama sellest portaali „Safety Business Gateway“ kaudu nende liikmesriikide turujärelevalveasutusi, kus toode on turul kättesaadavaks tehtud.

Esimese lõigu punktide c ja d kohaldamiseks esitab importija üksikasju eeskätt tarbijate tervisele ja kaitstusele avalduvate riskide ja juba võetud parandusmeetmete kohta ning võimaluse korral turul veel ringlevate toodete koguse kohta liikmesriigiti.

9.   Importija kontrollib, et artikli 9 lõikes 11 osutatud sidekanalid, mis võimaldavad neil esitada kaebusi ja teatada kõigist tootega seotud õnnetustest või ohutusprobleemidest, on tarbijatele avalikult kättesaadavad. Kui sellised kanalid puuduvad, peab importija need sisse seadma, võttes arvesse puudega inimeste juurdepääsuvajadusi.

10.   Importija uurib esitatud kaebusi ja saadud teavet õnnetuste kohta, mis on seotud tema poolt turul kättesaadavaks tehtud ja kaebuse esitaja väitel ohtliku toote ohutusega, ning edastab esitatud kaebused ning teabe toote tagasinõudmise kohta ja toote vastavusse viimiseks võetud parandusmeetmete kohta artikli 9 lõikes 12 osutatud registrisse või oma siseregistrisse. Importija hoiab tootjat, levitajaid ning kohasel juhul tellimuste täitmise teenuse osutajaid ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujaid tehtud uurimise ja selle tulemustega õigeaegselt kursis.

11.   Kaebuste registris tuleb säilitada ainult selliseid isikuandmeid, mida importijal on väidetava ohtliku toote kohta esitatud kaebuse uurimiseks tarvis. Neid andmeid säilitatakse ainult nii kaua, kui see on uurimise jaoks vajalik, ja igal juhul mitte kauem kui viis aastat pärast andmete sisestamist.

Artikkel 12

Levitaja kohustused

1.   Enne toote turul kättesaadavaks tegemist kontrollib levitaja, kas tootja ja asjakohasel juhul importija on täitnud vastavalt kas artikli 9 lõigetes 5, 6 ja 7 või artikli 11 lõigetes 3 ja 4 sätestatud nõuded.

2.   Levitaja tagab, et sel ajal, kui toode on tema vastutusel, ei ohusta selle ladustamise või transpordi tingimused selle vastavust artiklis 5 sätestatud üldisele ohutusnõudele ega vastavust kas artikli 9 lõigetele 5, 6 ja 7 või artikli 11 lõigetele 3 ja 4.

3.   Kui levitaja arvab või tal on põhjust tema käsutuses oleva teabe põhjal arvata, et toode ei vasta olenevalt asjaoludest artikli 5, artikli 9 lõigete 5, 6 ja 7 või artikli 11 lõigete 3 ja 4 sätetele, ei tee ta toodet turul kättesaadavaks enne, kui toode on vastavusse viidud.

4.   Kui levitaja arvab või tal on põhjust tema käsutuses oleva teabe põhjal arvata, et toode, mille ta on turul kättesaadavaks teinud, on ohtlik toode või ei vasta artikli 9 lõigete 5, 6 ja 7 ning artikli 11 lõigete 3 ja 4 sätetele, olenevalt asjaoludest, peab levitaja

| a) | sellest kohe teavitama tootjat või importijat, olenevalt kohaldatavusest; |
| --- | --- |

a)

sellest kohe teavitama tootjat või importijat, olenevalt kohaldatavusest;

| b) | tagama, et toote tulemuslikult nõuetega vastavusse viimiseks võetakse vajalikud parandusmeetmed, sealhulgas toote turult kõrvaldamine või tagasinõudmine, olenevalt asjaoludest; ning |
| --- | --- |

b)

tagama, et toote tulemuslikult nõuetega vastavusse viimiseks võetakse vajalikud parandusmeetmed, sealhulgas toote turult kõrvaldamine või tagasinõudmine, olenevalt asjaoludest; ning

| c) | tagama, et nende liikmesriikide turujärelevalveasutusi, kus toode turul kättesaadavaks tehti, teavitatakse sellest kohe portaali „Safety Business Gateway“ kaudu. |
| --- | --- |

c)

tagama, et nende liikmesriikide turujärelevalveasutusi, kus toode turul kättesaadavaks tehti, teavitatakse sellest kohe portaali „Safety Business Gateway“ kaudu.

Esimese lõigu punktide b ja c kohaldamisel esitab levitaja asjakohaseid üksikasju, mis on talle kättesaadavad tarbijate tervisele ja kaitstusele avalduvate riskide, hõlmatud toodete arvu ja juba võetud parandusmeetmete kohta.

Artikkel 13

Juhud, mil tootja kohustusi kohaldatakse teiste isikute suhtes

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel loetakse tootjaks füüsilist või juriidilist isikut ja tema suhtes kohaldatakse artiklis 9 sätestatud tootja kohustusi, kui see füüsiline või juriidiline isik laseb toote turule oma nime või kaubamärgi all.

2.   Käesoleva määruse kohaldamisel loetakse tootjaks füüsilist või juriidilist isikut, kes ei ole tootja, kuid kes toodet oluliselt muudab, ning seega kohaldatakse tema suhtes artiklis 9 sätestatud tootja kohustusi seoses toote selle osaga, mida muudatus mõjutab, või seoses kogu tootega, kui oluline muudatus mõjutab toote ohutust.

3.   Toote füüsilist või digitaalset muutmist loetakse oluliseks, kui see mõjutab toote ohutust ja kui on täidetud järgmised kriteeriumid:

| a) | sellega muudetakse toodet viisil, mis ei olnud toote algses riskihindamises ette nähtud; |
| --- | --- |

a)

sellega muudetakse toodet viisil, mis ei olnud toote algses riskihindamises ette nähtud;

| b) | muudatuse tõttu on muutunud ohu iseloom, tekkinud uus oht või tõusnud riski tase; ja |
| --- | --- |

b)

muudatuse tõttu on muutunud ohu iseloom, tekkinud uus oht või tõusnud riski tase; ja

| c) | muudatust ei ole tehtud tarbija nimel ega tarbija enda poolt oma tarbeks. |
| --- | --- |

c)

muudatust ei ole tehtud tarbija nimel ega tarbija enda poolt oma tarbeks.

Artikkel 14

Ettevõttesisesed menetlused tooteohutuse tagamiseks

Ettevõtjad kehtestavad tooteohutuse tagamiseks sisemenetlused, mis võimaldavad neil täita käesoleva määruse asjakohaseid nõudeid.

Artikkel 15

Ettevõtjate koostöö turujärelevalveasutustega

1.   Ettevõtja teeb turujärelevalveasutustega koostööd selliste meetmete võtmiseks, mis võiksid kõrvaldada või leevendada nende poolt turul kättesaadavaks tehtud toodetega kaasnevaid riske.

2.   Turujärelevalveasutuse nõudmisel esitab ettevõtja kogu vajaliku teabe, eelkõige:

| a) | tootega kaasnevad riskid ning seonduvate kaebuste ja teadaolevate õnnetuste täieliku kirjelduse; ja |
| --- | --- |

a)

tootega kaasnevad riskid ning seonduvate kaebuste ja teadaolevate õnnetuste täieliku kirjelduse; ja

| b) | riskide kõrvaldamiseks võetud parandusmeetmete kirjelduse. |
| --- | --- |

b)

riskide kõrvaldamiseks võetud parandusmeetmete kirjelduse.

3.   Nõudmisel teeb ettevõtja kindlaks ja edastab toote kohta järgmise asjakohase jälgitavusteabe:

| a) | ettevõtjad, kes on talle tarninud toote või selle osa, osise või tarkvara, mis on tootesse integreeritud; ja |
| --- | --- |

a)

ettevõtjad, kes on talle tarninud toote või selle osa, osise või tarkvara, mis on tootesse integreeritud; ja

| b) | ettevõtjad, kellele tema on toote tarninud. |
| --- | --- |

b)

ettevõtjad, kellele tema on toote tarninud.

4.   Ettevõtja peab olema võimeline esitama lõikes 2 osutatud teavet kümne aasta jooksul alates sellest, kui toode talle tarniti, või alates sellest, kui tema toote tarnis, olenevalt asjaoludest.

5.   Ettevõtja peab olema võimeline esitama lõikes 3 osutatud teavet kuue aasta jooksul alates sellest, kui talle tarniti toode või selle osa, osis või tarkvara, mis on tootesse integreeritud, või alates sellest, kui tema toote tarnis, olenevalt asjaoludest.

6.   Turujärelevalveasutused võivad nõuda, et ettevõtja esitaks korrapäraseid eduaruandeid, ja otsustada, kas või millal võib lugeda parandusmeetmed rakendatuks.

Artikkel 16

Liidu turule lastud toodete eest vastutav isik

1.   Käesoleva määrusega hõlmatud toote võib turule lasta üksnes juhul, kui liidus on asutatud ettevõtja, kes vastutab kõnealuse tootega seoses määruse (EL) 2019/1020 artikli 4 lõikes 3 sätestatud ülesannete täitmise eest. Nimetatud määruse artikli 4 lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse käesoleva määrusega hõlmatud toodete suhtes. Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse määruse (EL) 2019/1020 artikli 4 lõikes 3 esitatud viiteid „liidu ühtlustamisõigusaktidele“ ja „kohaldatavatele liidu ühtlustamisõigusaktidele“ viidetena käesolevale määrusele.

2.   Ilma et see piiraks ettevõtjate käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, kontrollib käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ettevõtja lisaks määruse (EL) 2019/1020 artikli 4 lõikes 3 osutatud ülesannetele ja selleks, et tagada toote ohutus, kui see on tootega seotud võimalikke riske silmas pidades asjakohane, korrapäraselt järgmist:

| a) | et toode vastab käesoleva määruse artikli 9 lõikes 2 osutatud tehnilisele dokumentatsioonile; |
| --- | --- |

a)

et toode vastab käesoleva määruse artikli 9 lõikes 2 osutatud tehnilisele dokumentatsioonile;

| b) | et toode vastab käesoleva määruse artikli 9 lõigetes 5, 6 ja 7 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

et toode vastab käesoleva määruse artikli 9 lõigetes 5, 6 ja 7 sätestatud nõuetele.

Turujärelevalveasutuste nõudmisel esitab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ettevõtja tehtud kontrollide kohta dokumenteeritud tõendid.

3.   Lõikes 1 osutatud ettevõtja nimi, registreeritud kaubanimi või registreeritud kaubamärk ja kontaktandmed, sealhulgas posti- ja e-posti aadress märgitakse tootele või selle pakendile, pakile või saatedokumendile.

Artikkel 17

Ettevõtja teavitamine

1.   Komisjon annab ettevõtjatele tasuta üldist teavet käesoleva määruse kohta.

2.   Liikmesriigid annavad ettevõtjatele nende taotluse korral ja tasuta konkreetset teavet käesoleva määruse rakendamise kohta riiklikul tasandil ja käesoleva määrusega hõlmatud toodete suhtes kohaldatavate riiklike tooteohutusnormide kohta. Selleks kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/515 (29) artikli 9 lõikeid 1 ja 4.

Komisjon võtab vastu erisuunised, mis on mõeldud ettevõtjatele, pöörates eelkõige tähelepanu VKEdeks, sealhulgas mikroettevõtjateks kvalifitseeruvate ettevõtjate vajadustele, ning milles käsitletakse seda, kuidas täita käesolevas määruses sätestatud kohustusi.

Artikkel 18

Teatavate toodete, tootekategooriate või -rühmade jälgitavuse erinõuded

1.   Teatavate toodete, tootekategooriate või -rühmade puhul, mis võivad endas kätkeda tõsist riski tarbijate tervisele ja kaitstusele, võib komisjon portaalis „Safety Business Gateway“ registreeritud õnnetuste, „Safety Gate“ statistika, tooteohutusalase ühistegevuse tulemuste ja muude asjakohaste näitajate või tõendite põhjal ning pärast tarbijate kaitstuse võrgustiku, asjaomaste eksperdirühmade ja asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist luua jälgitavussüsteemi, millega peavad liituma ettevõtjad, kes lasevad kõnealused tooted turule ja teevad need turul kättesaadavaks.

2.   Jälgitavussüsteem seisneb andmete kogumises ja säilitamises, muu hulgas elektrooniliste vahendite abil, ning võimaldab tuvastada toodet, selle osiseid või tarneahelas osalevaid ettevõtjaid, samuti seisneb see osutatud andmete kuvamises ja neile juurdepääsu võimaldamise meetodites, mille hulka kuulub ka andmekandja paigutamine tootele, selle pakendile või saatedokumentidele.

3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 45 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks, et:

| a) | määrata kindlaks tooted, tootekategooriad või -rühmad või toodete osised, mis võivad kujutada endast tõsist riski tarbijate tervisele või kaitstusele, nagu on osutatud lõikes 1. Komisjon märgib asjaomastes delegeeritud õigusaktides, kas ta on kasutanud komisjoni otsuses (EL) 2019/417 (30) sätestatud riskihindamismetoodikat, või kui see metoodika ei ole käsitletava toote puhul asjakohane, esitab ta kasutatud metoodika üksikasjaliku kirjelduse; |
| --- | --- |

a)

määrata kindlaks tooted, tootekategooriad või -rühmad või toodete osised, mis võivad kujutada endast tõsist riski tarbijate tervisele või kaitstusele, nagu on osutatud lõikes 1. Komisjon märgib asjaomastes delegeeritud õigusaktides, kas ta on kasutanud komisjoni otsuses (EL) 2019/417 (30) sätestatud riskihindamismetoodikat, või kui see metoodika ei ole käsitletava toote puhul asjakohane, esitab ta kasutatud metoodika üksikasjaliku kirjelduse;

| b) | määrata kindlaks andmed, mida ettevõtjad peavad lõikes 2 nimetatud jälgitavussüsteemi vahendusel koguma ja säilitama; |
| --- | --- |

b)

määrata kindlaks andmed, mida ettevõtjad peavad lõikes 2 nimetatud jälgitavussüsteemi vahendusel koguma ja säilitama;

| c) | määrata kindlaks andmete kuvamise ja neile juurdepääsu võimaldamise meetodid, mille hulka kuulub andmekandja paigutamine tootele, selle pakendile või saatedokumentidele, nagu on osutatud lõikes 2; |
| --- | --- |

c)

määrata kindlaks andmete kuvamise ja neile juurdepääsu võimaldamise meetodid, mille hulka kuulub andmekandja paigutamine tootele, selle pakendile või saatedokumentidele, nagu on osutatud lõikes 2;

| d) | määrata kindlaks osalejad, kellel on juurdepääs punktis b osutatud andmetele ning millistele andmetele täpsemalt, sealhulgas tarbijad, ettevõtjad, internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad, pädevad riiklikud asutused, komisjon ja avaliku huvi organisatsioonid või nende nimel tegutsevad organisatsioonid. |
| --- | --- |

d)

määrata kindlaks osalejad, kellel on juurdepääs punktis b osutatud andmetele ning millistele andmetele täpsemalt, sealhulgas tarbijad, ettevõtjad, internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad, pädevad riiklikud asutused, komisjon ja avaliku huvi organisatsioonid või nende nimel tegutsevad organisatsioonid.

4.   Turujärelevalveasutustel, tarbijatel, ettevõtjatel ja muudel asjaomastel osalejatel on tasuta juurdepääs lõikes 3 osutatud andmetele vastavalt oma konkreetsetele juurdepääsuõigustele, mis on sätestatud lõike 3 punkti d kohaselt vastu võetud kohaldatavas delegeeritud õigusaktis.

5.   Lõikes 3 nimetatud meetmeid vastu võttes arvestab komisjon

| a) | meetmete kulutasuvust ja nende mõju ettevõtjatele, eelkõige VKEdele; |
| --- | --- |

a)

meetmete kulutasuvust ja nende mõju ettevõtjatele, eelkõige VKEdele;

| b) | piisavat ajavaru, mis võimaldaks ettevõtjatel kõnealusteks meetmeteks valmistuda, ja |
| --- | --- |

b)

piisavat ajavaru, mis võimaldaks ettevõtjatel kõnealusteks meetmeteks valmistuda, ja

| c) | meetmete ühilduvust ja koostalitlusvõimet teiste liidu või rahvusvahelisel tasandil juba loodud toodete jälgitavussüsteemidega. |
| --- | --- |

c)

meetmete ühilduvust ja koostalitlusvõimet teiste liidu või rahvusvahelisel tasandil juba loodud toodete jälgitavussüsteemidega.

2. JAGU

Artikkel 19

Ettevõtja kohustused kaugmüügi korral

Kui ettevõtja teeb toote turul kättesaadavaks internetis või muude kaugmüügivahendite kaudu, peab nende toodete pakkumises olema selgelt ja nähtavalt märgitud vähemalt järgmine teave:

| a) | tootja nimi, registreeritud kaubanimi või registreeritud kaubamärk, samuti ettevõtja posti- ja e-posti aadress, mille kaudu saab temaga ühendust võtta; |
| --- | --- |

a)

tootja nimi, registreeritud kaubanimi või registreeritud kaubamärk, samuti ettevõtja posti- ja e-posti aadress, mille kaudu saab temaga ühendust võtta;

| b) | kui tootja asukoht ei ole liidus, siis käesoleva määruse artikli 16 lõikes 1 või määruse (EL) 2019/1020 artikli 4 lõikes 1 osutatud vastutava isiku nimi, posti- ja e-posti aadress; |
| --- | --- |

b)

kui tootja asukoht ei ole liidus, siis käesoleva määruse artikli 16 lõikes 1 või määruse (EL) 2019/1020 artikli 4 lõikes 1 osutatud vastutava isiku nimi, posti- ja e-posti aadress;

| c) | toodet tuvastada võimaldav teave, sealhulgas selle pilt, selle tüüp ja mis tahes muu tootetähis; ja |
| --- | --- |

c)

toodet tuvastada võimaldav teave, sealhulgas selle pilt, selle tüüp ja mis tahes muu tootetähis; ja

| d) | hoiatus või ohutusteave, mis kinnitatakse tootele või pakendile või mis lisatakse saatedokumendile kooskõlas käesoleva määruse või kohaldatavate liidu ühtlustamisõigusaktidega tarbijale kergesti arusaadavas keeles, mille määrab kindlaks liikmesriik, kus toode turul kättesaadavaks tehakse. |
| --- | --- |

d)

hoiatus või ohutusteave, mis kinnitatakse tootele või pakendile või mis lisatakse saatedokumendile kooskõlas käesoleva määruse või kohaldatavate liidu ühtlustamisõigusaktidega tarbijale kergesti arusaadavas keeles, mille määrab kindlaks liikmesriik, kus toode turul kättesaadavaks tehakse.

Artikkel 20

Ettevõtja kohustused toodete ohutusega seotud õnnetuste korral

1.   Tootja tagab, et turule lastud või turul kättesaadavaks tehtud toote põhjustatud õnnetusest teavitatakse põhjendamatu viivituseta pärast õnnetusest teadasaamist selle liikmesriigi pädevaid asutusi, kus õnnetus toimus, portaali „Safety Business Gateway“ kaudu. Teade peab sisaldama toote tüübi- ja identifitseerimisnumbrit ning õnnetuse asjaolusid, kui need on teada. Nõudmisel esitab tootja pädevatele ametiasutustele ka muu asjakohase teabe.

2.   Lõike 1 kohaldamisel teatab tootja pädevatele asutustele toote kasutamisega seotud juhtumitest, mis põhjustasid isiku surma või avaldasid alalist või ajutist tõsist kahjulikku mõju tema tervisele ja kaitstusele, sealhulgas vigastused, muud kehakahjustused, haigused ja kroonilised tervisemõjud.

3.   Importija ja levitaja, kes on teadlikud nende poolt turule lastud või turul kättesaadavaks tehtud toote põhjustatud õnnetusest, teavitavad sellest põhjendamatu viivituseta tootjat. Tootja esitab teate vastavalt lõikele 1 või annab korralduse teate esitamiseks importijale või ühele levitajast.

4.   Kui toote tootja asukoht ei ole liidus, tagab käesoleva määruse artikli 16 lõikes 1 või määruse (EL) 2019/1020 artikli 4 lõikes 1 määratletud vastutav isik, kes on õnnetusest teadlik, teate esitamise.

Artikkel 21

Teave elektroonilisel kujul

Ilma et see piiraks artikli 9 lõigete 5, 6 ja 7, artikli 11 lõike 3 ja artikli 16 lõike 3 ning liidu ühtlustamisõigusaktide asjakohaste sätete kohaldamist, võivad ettevõtjad teha kõnealustes sätetes osutatud teabe kättesaadavaks ka digitaalselt elektrooniliste tehniliste lahenduste abil, mis on selgelt nähtavad tootel või, kui see ei ole võimalik, toote pakendil või saatedokumendis. See teave esitatakse tarbijatele kergesti arusaadavas keeles, mille on kindlaks määranud liikmesriik, kus toode turul kättesaadavaks tehakse, sealhulgas puudega inimestele kättesaadaval kujul.

IV PEATÜKK

INTERNETIPÕHISTE KAUPLEMISKOHTADE PAKKUJAD

Artikkel 22

Internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujate erikohustused tooteohutuse valdkonnas

1.   Ilma et see piiraks määruse (EL) 2022/2065 artiklis 11 sätestatud üldisi kohustusi, määravad internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad ühe kontaktpunkti, mis võimaldab liikmesriikide turujärelevalveasutustega tooteohutuse küsimustes elektroonilisel teel otse suhelda, eelkõige selleks, et teavitada käesoleva artikli lõike 4 kohaselt tehtud korraldustest.

Internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad registreerivad end portaalis „Safety Gate“ ja märgivad selles portaalis teabe oma kontaktpunkti kohta.

2.   Ilma et see piiraks määruse (EL) 2022/2065 artiklis 12 sätestatud üldisi kohustusi, määravad internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad ühe kontaktpunkti, et tarbijad saaksid nendega tooteohutuse küsimustes otse ja kiiresti suhelda.

3.   Internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad tagavad, et neil on olemas tooteohutuse sisemenetlused, et täita põhjendamatu viivituseta käesoleva määruse asjakohaseid nõudeid.

4.   Liikmesriigid annavad kooskõlas määruse (EL) 2019/1020 artikliga 14 kõigi käesoleva määrusega hõlmatud toodete puhul seoses ohtliku toote pakkumisele viitava konkreetse sisuga oma turujärelevalveasutustele vajaliku õiguse anda internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatele korraldus, millega nõutakse neilt sellise sisu eemaldamist oma veebiliidesest, sellele juurdepääsu blokeerimist või selgesõnalise hoiatuse esitamist. Selline korraldus antakse välja kooskõlas määruse (EL) 2022/2065 artikli 9 lõikes 2 sätestatud miinimumtingimustega.

Internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad võtavad vajalikud meetmed käesoleva lõike kohaselt väljastatud korralduste vastuvõtmiseks ja menetlemiseks ning tegutsevad põhjendamatu viivituseta ja igal juhul kahe tööpäeva jooksul pärast korralduse saamist. Nad teavitavad korralduse andnud turujärelevalveasutust korralduse täitmisest elektroonilisel teel, kasutades kontaktandmeid, mille turujärelevalveasutus on portaalis „Safety Gate“ avaldanud.

5.   Lõike 4 kohaselt antud korraldustega võidakse nõuda, et internetipõhise kauplemiskoha pakkuja eemaldaks määratud tähtaja jooksul oma veebiliidesest kogu asjaomase ohtliku toote pakkumisele viitava identse sisu, blokeeriks sellele juurdepääsu või kuvaks sõnaselge hoiatuse, tingimusel et asjaomase sisu otsing piirdub korralduses kindlaks määratud teabega ega nõua internetipõhise kauplemiskoha pakkujalt selle sisu sõltumatut hindamist ning et otsingut ja eemaldamist saab teha proportsionaalsel viisil usaldusväärsete automatiseeritud vahendite abil.

6.   Internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad võtavad arvesse turujärelevalveasutuste poolt kooskõlas artikliga 26 portaalis „Safety Gate“ korrapäraselt ohtlike toodete kohta avaldatavat teavet, et kohaldada asjakohasel juhul vabatahtlikke meetmeid, mille eesmärk on avastada, tuvastada, eemaldada või tõkestada juurdepääs oma internetipõhises kauplemiskohas ohtlike toodete pakkumisele viitavale sisule, kasutades muu hulgas portaaliga „Safety Gate“ koostalitlusvõimelist liidest kooskõlas artikliga 34. Nad teavitavad kiirhoiatussüsteemis „Safety Gate“ teate avaldanud asutust igast võetud meetmest, kasutades kontaktandmeid, mille turujärelevalveasutus on portaalis „Safety Gate“ avaldanud.

7.   Määruse (EL) 2022/2065 artikli 31 lõike 3 järgimiseks tooteohutuse valdkonnas kasutavad internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad vähemalt portaali „Safety Gate“.

8.   Internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad menetlevad põhjendamatu viivituseta, ent igal juhul kolme tööpäeva jooksul teate kättesaamisest, oma teenuste kaudu internetis müügiks pakutava tootega seotud tooteohutuse küsimusi käsitlevaid teateid, mis on saadud kooskõlas määruse (EL) 2022/2065 artikliga 16.

9.   Määruse (EL) 2022/2065 artikli 31 lõigete 1 ja 2 nõuete järgimiseks tooteohutuse valdkonnas kavandavad ja korraldavad internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad oma veebiliidese viisil, mis võimaldab toodet pakkuval kauplejal esitada iga pakutava toote kohta vähemalt järgmist teavet, ja tagavad, et see kuvatakse tarbijatele toodete loetelus või tehakse neile muul viisil kergesti kättesaadavaks:

| a) | tootja nimi, registreeritud kaubanimi või registreeritud kaubamärk, samuti ettevõtja posti- ja e-posti aadress, mille kaudu saab tootjaga ühendust võtta; |
| --- | --- |

a)

tootja nimi, registreeritud kaubanimi või registreeritud kaubamärk, samuti ettevõtja posti- ja e-posti aadress, mille kaudu saab tootjaga ühendust võtta;

| b) | kui tootja asukoht ei ole liidus, siis käesoleva määruse artikli 16 lõikes 1 või määruse (EL) 2019/1020 artikli 4 lõikes 1 osutatud vastutava isiku nimi, posti- ja e-posti aadress; |
| --- | --- |

b)

kui tootja asukoht ei ole liidus, siis käesoleva määruse artikli 16 lõikes 1 või määruse (EL) 2019/1020 artikli 4 lõikes 1 osutatud vastutava isiku nimi, posti- ja e-posti aadress;

| c) | toodet tuvastada võimaldav teave, sealhulgas selle pilt, selle tüüp ja mis tahes muu tootetähis; ja |
| --- | --- |

c)

toodet tuvastada võimaldav teave, sealhulgas selle pilt, selle tüüp ja mis tahes muu tootetähis; ja

| d) | hoiatused või ohutusteave, mis kinnitatakse tootele või lisatakse sellele kooskõlas käesoleva määruse või kohaldatavate liidu ühtlustamisõigusaktidega tarbijale kergesti arusaadavas keeles, mille määrab kindlaks liikmesriik, kus toode turul kättesaadavaks tehakse. |
| --- | --- |

d)

hoiatused või ohutusteave, mis kinnitatakse tootele või lisatakse sellele kooskõlas käesoleva määruse või kohaldatavate liidu ühtlustamisõigusaktidega tarbijale kergesti arusaadavas keeles, mille määrab kindlaks liikmesriik, kus toode turul kättesaadavaks tehakse.

10.   Lõikes 3 osutatud sisemenetlused hõlmavad mehhanisme, mis võimaldavad kauplejatel pakkuda:

| a) | käesoleva artikli lõike 9 kohast teavet, sealhulgas teavet liidus asuva tootja või vastutava isiku kohta käesoleva määruse artikli 16 lõike 1 või asjakohasel juhul määruse (EL) 2019/1020 artikli 4 lõikes 1 tähenduses; ja |
| --- | --- |

a)

käesoleva artikli lõike 9 kohast teavet, sealhulgas teavet liidus asuva tootja või vastutava isiku kohta käesoleva määruse artikli 16 lõike 1 või asjakohasel juhul määruse (EL) 2019/1020 artikli 4 lõikes 1 tähenduses; ja

| b) | kinnitust, millega nad kohustuvad pakkuma üksnes tooteid, mis vastavad käesolevale määrusele, ning vajaduse korral määruse (EL) 2022/2065 artikli 30 lõike 1 kohast identifitseerimisalast lisateavet. |
| --- | --- |

b)

kinnitust, millega nad kohustuvad pakkuma üksnes tooteid, mis vastavad käesolevale määrusele, ning vajaduse korral määruse (EL) 2022/2065 artikli 30 lõike 1 kohast identifitseerimisalast lisateavet.

11.   Määruse (EL) 2022/2065 artikli 23 järgimiseks tooteohutuse valdkonnas peatavad internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad mõistlikuks ajaks pärast eelhoiatuse tegemist oma teenuste osutamise kauplejatele, kes pakuvad korduvalt tooteid, mis ei vasta käesoleva määruse sätetele.

12.   Internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad teevad turujärelevalveasutuste, kauplejate ja asjaomaste ettevõtjatega koostööd, et toetada meetmeid, mida võetakse nende teenuste abil internetis pakutavast või pakutud tootega kaasnevate riskide kõrvaldamiseks või kui see ei ole võimalik, siis leevendamiseks.

Eelkõige teevad internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad järgmist:

| a) | tagavad, et nad annavad tarbijatele asjakohast ja õigeaegset teavet, sealhulgas:






  i) | teavitavad otse kõiki mõjutatud tarbijaid, kes ostsid nende liideste kaudu asjaomase toote, juhul kui toode ohutuse kaalutlustel tagasi nõutakse, millest nad on teadlikud, või kui tarbija tähelepanu tuleb juhtida teatavale teabele, et tagada toote ohutu kasutamine (edaspidi „ohutushoiatus“) kooskõlas artikliga 35 või 36 või kooskõlas mõlema artikliga; |
| --- | --- | --- |

a)

tagavad, et nad annavad tarbijatele asjakohast ja õigeaegset teavet, sealhulgas:

i)

teavitavad otse kõiki mõjutatud tarbijaid, kes ostsid nende liideste kaudu asjaomase toote, juhul kui toode ohutuse kaalutlustel tagasi nõutakse, millest nad on teadlikud, või kui tarbija tähelepanu tuleb juhtida teatavale teabele, et tagada toote ohutu kasutamine (edaspidi „ohutushoiatus“) kooskõlas artikliga 35 või 36 või kooskõlas mõlema artikliga;

| ii) | avaldavad oma veebiliidestes teabe toote ohutuse kaalutlustel tagasinõudmiste kohta; |
| --- | --- |

ii)

avaldavad oma veebiliidestes teabe toote ohutuse kaalutlustel tagasinõudmiste kohta;

| b) | teavitavad asjaomast ettevõtjat otsusest eemaldada ohtliku toote pakkumisele viitav sisu või blokeerida sellele juurdepääs; |
| --- | --- |

b)

teavitavad asjaomast ettevõtjat otsusest eemaldada ohtliku toote pakkumisele viitav sisu või blokeerida sellele juurdepääs;

| c) | teevad koostööd turujärelevalveasutuste ja asjakohaste ettevõtjatega eesmärgiga tagada toodete tulemuslik tagasinõudmine, sealhulgas toodete tagasinõudmise takistamisest hoidumine; |
| --- | --- |

c)

teevad koostööd turujärelevalveasutuste ja asjakohaste ettevõtjatega eesmärgiga tagada toodete tulemuslik tagasinõudmine, sealhulgas toodete tagasinõudmise takistamisest hoidumine;

| d) | teavitavad viivitamata portaali „Safety Business Gateway“ kaudu nende liikmesriikide turujärelevalveasutusi, kus asjaomane toode on turul kättesaadavaks tehtud, ohtlikest toodetest, mida nende veebiliidestes pakuti ja millest nad on teadlikud, esitades neile kättesaadavad asjakohased üksikasjad riskide kohta tarbijate tervisele ja kaitstusele, turul veel ringlevate toodete koguse kohta liikmesriigiti, kui need andmed on olemas, ning mis tahes parandusmeetmete kohta, mis on nende teada juba võetud; |
| --- | --- |

d)

teavitavad viivitamata portaali „Safety Business Gateway“ kaudu nende liikmesriikide turujärelevalveasutusi, kus asjaomane toode on turul kättesaadavaks tehtud, ohtlikest toodetest, mida nende veebiliidestes pakuti ja millest nad on teadlikud, esitades neile kättesaadavad asjakohased üksikasjad riskide kohta tarbijate tervisele ja kaitstusele, turul veel ringlevate toodete koguse kohta liikmesriigiti, kui need andmed on olemas, ning mis tahes parandusmeetmete kohta, mis on nende teada juba võetud;

| e) | teevad koostööd neile teatatud õnnetuste puhul, sealhulgas:






  i) | teavitavad asjaomaseid kauplejaid ja ettevõtjaid viivitamata teabest, mille nad on saanud õnnetuste või ohutusega seotud küsimuste kohta, kui neil on teada, et need kauplejad pakkusid kõnealust toodet oma liideste kaudu; |
| --- | --- | --- |

e)

teevad koostööd neile teatatud õnnetuste puhul, sealhulgas:

i)

teavitavad asjaomaseid kauplejaid ja ettevõtjaid viivitamata teabest, mille nad on saanud õnnetuste või ohutusega seotud küsimuste kohta, kui neil on teada, et need kauplejad pakkusid kõnealust toodet oma liideste kaudu;

| ii) | teavitavad viivitamata portaali „Safety Business Gateway“ kaudu mis tahes õnnetusest, millest neid on teavitatud ja millega kaasnes tarbija tervisele või kaitstusele tõsine risk või tegelik kahjustus, mille oli põhjustanud nende internetipõhises kauplemiskohas kättesaadavaks tehtud toode, ja teatavad sellest tootjale; |
| --- | --- |

ii)

teavitavad viivitamata portaali „Safety Business Gateway“ kaudu mis tahes õnnetusest, millest neid on teavitatud ja millega kaasnes tarbija tervisele või kaitstusele tõsine risk või tegelik kahjustus, mille oli põhjustanud nende internetipõhises kauplemiskohas kättesaadavaks tehtud toode, ja teatavad sellest tootjale;

| f) | teevad koostööd liidu ja liikmesriigi tasandi õiguskaitseasutuste, sealhulgas Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF), vahetades korrapäraselt ja struktureeritult teavet selliste pakkumiste kohta, mille internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad on käesoleva artikli alusel kõrvaldanud; |
| --- | --- |

f)

teevad koostööd liidu ja liikmesriigi tasandi õiguskaitseasutuste, sealhulgas Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF), vahetades korrapäraselt ja struktureeritult teavet selliste pakkumiste kohta, mille internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad on käesoleva artikli alusel kõrvaldanud;

| g) | võimaldavad turujärelevalveasutuste kasutatavatele veebipõhistele vahenditele juurdepääsu oma liidestele, et teha kindlaks ohtlikud tooted; |
| --- | --- |

g)

võimaldavad turujärelevalveasutuste kasutatavatele veebipõhistele vahenditele juurdepääsu oma liidestele, et teha kindlaks ohtlikud tooted;

| h) | teevad koostööd, et võimaluse korral tuvastada ohtlike toodete tarneahel, vastates andmepäringutele, kui asjakohane teave ei ole avalikult kättesaadav; |
| --- | --- |

h)

teevad koostööd, et võimaluse korral tuvastada ohtlike toodete tarneahel, vastates andmepäringutele, kui asjakohane teave ei ole avalikult kättesaadav;

| i) | kui internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad või internetimüüjad on loonud oma veebiliidesest andmete ekstraheerimisele (andmekoorimine) tehnilised takistused, võimaldavad nad siiski turujärelevalveasutuste põhjendatud nõudmisel selliste andmete ekstraheerimist üksnes tooteohutuse eesmärgil, tuginedes taotluse esitanud turujärelevalveasutuste esitatud identifitseerimisparameetritele. |
| --- | --- |

i)

kui internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad või internetimüüjad on loonud oma veebiliidesest andmete ekstraheerimisele (andmekoorimine) tehnilised takistused, võimaldavad nad siiski turujärelevalveasutuste põhjendatud nõudmisel selliste andmete ekstraheerimist üksnes tooteohutuse eesmärgil, tuginedes taotluse esitanud turujärelevalveasutuste esitatud identifitseerimisparameetritele.

V PEATÜKK

TURUJÄRELEVALVE JA MÄÄRUSE RAKENDAMINE

Artikkel 23

Turujärelevalve

1.   Käesoleva määrusega hõlmatud toodete suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2019/1020 artiklit 10, artikli 11 lõikeid 1–7, artikleid 12–15, artikli 16 lõikeid 1–5, artikleid 18 ja 19 ning artikleid 21–24.

2.   Käesoleva määruse kohaldamisel kohaldatakse määrust (EL) 2019/1020 järgmiselt:

| a) | nimetatud määruse artiklites 11, 13, 14, 16, 18 ja 23 sisalduvaid viiteid „liidu ühtlustamisõigusaktidele“, „kohaldatavatele liidu ühtlustamisõigusaktidele“, „käesolevale määrusele ja liidu ühtlustamisõigusaktidele“, „asjaomastele liidu ühtlustamisõigusaktidele“ ja „liidu ühtlustamisõigusaktidele või käesolevale määrusele“ käsitatakse viidetena käesolevale määrusele; |
| --- | --- |

a)

nimetatud määruse artiklites 11, 13, 14, 16, 18 ja 23 sisalduvaid viiteid „liidu ühtlustamisõigusaktidele“, „kohaldatavatele liidu ühtlustamisõigusaktidele“, „käesolevale määrusele ja liidu ühtlustamisõigusaktidele“, „asjaomastele liidu ühtlustamisõigusaktidele“ ja „liidu ühtlustamisõigusaktidele või käesolevale määrusele“ käsitatakse viidetena käesolevale määrusele;

| b) | nimetatud määruse artikli 11 lõike 1 punktis b sisalduvat viidet „kõnealustele õigusaktidele ja käesolevale määrusele“ käsitatakse viitena käesolevale määrusele; |
| --- | --- |

b)

nimetatud määruse artikli 11 lõike 1 punktis b sisalduvat viidet „kõnealustele õigusaktidele ja käesolevale määrusele“ käsitatakse viitena käesolevale määrusele;

| c) | nimetatud määruse artiklites 11–13 ja 21 sisalduvaid viiteid „võrgustikule“ käsitatakse viidetena võrgustikule ja käesoleva määruse artiklis 30 osutatud tarbijate kaitstuse võrgustikule; |
| --- | --- |

c)

nimetatud määruse artiklites 11–13 ja 21 sisalduvaid viiteid „võrgustikule“ käsitatakse viidetena võrgustikule ja käesoleva määruse artiklis 30 osutatud tarbijate kaitstuse võrgustikule;

| d) | nimetatud määruse artiklites 11, 13–16 ja 22–23 sisalduvaid viiteid „nõuetele mittevastavusele“ käsitatakse viidetena käesoleva määruse nõuete täitmata jätmisele; |
| --- | --- |

d)

nimetatud määruse artiklites 11, 13–16 ja 22–23 sisalduvaid viiteid „nõuetele mittevastavusele“ käsitatakse viidetena käesoleva määruse nõuete täitmata jätmisele;

| e) | nimetatud määruse artikli 14 lõike 4 punktis i sisalduvat viidet artiklile 41 käsitatakse viitena käesoleva määruse artiklile 44; |
| --- | --- |

e)

nimetatud määruse artikli 14 lõike 4 punktis i sisalduvat viidet artiklile 41 käsitatakse viitena käesoleva määruse artiklile 44;

| f) | nimetatud määruse artikli 19 lõikes 1 sisalduvat viidet artiklile 20 käsitatakse viitena käesoleva määruse artiklile 26. |
| --- | --- |

f)

nimetatud määruse artikli 19 lõikes 1 sisalduvat viidet artiklile 20 käsitatakse viitena käesoleva määruse artiklile 26.

3.   Kui on tuvastatud ohtlik toode, võivad turujärelevalveasutused nõuda tootjalt teavet muude samasuguses tootmisprotsessis toodetud, samu osiseid sisaldavate või samasse tootepartiisse kuuluvate toodete kohta, millega on seotud samasugune risk.

Artikkel 24

Aruandlus

1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile hiljemalt kaks aastat pärast lõikes 2 osutatud rakendusakti vastuvõtmist ja seejärel igal aastal andmed käesoleva määruse kohaldamise kohta.

Pärast liikmesriikidelt teate saamist koostab komisjon igal aastal kokkuvõtva aruande ja teeb selle üldsusele kättesaadavaks.

2.   Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks väljundnäitajad, mille alusel peavad liikmesriigid edastama käesoleva artikli lõikes 1 osutatud andmed. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 46 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

VI PEATÜKK

KIIRHOIATUSSÜSTEEM „SAFETY GATE“ JA PORTAAL „SAFETY BUSINESS GATEWAY“

Artikkel 25

Kiirhoiatussüsteem „Safety Gate“

1.   Komisjon arendab edasi, ajakohastab ja haldab kiirhoiatussüsteemi ohtlike toodetega seotud parandusmeetmeid käsitleva teabe vahetamiseks (kiirhoiatussüsteem „Safety Gate“) ning suurendab selle tõhusust.

2.   Kiirhoiatussüsteemile „Safety Gate“ on juurdepääs komisjonil ja liikmesriikidel. Iga liikmesriik nimetab ühe riikliku kontaktpunkti, mis vastutab vähemalt teadete täielikkuse kontrollimise ja nende komisjonile valideerimiseks esitamise eest ning komisjoniga suhtlemise eest seoses artikli 26 lõigetes 1–6 sätestatud ülesannetega.

Komisjon võtab vastu rakendusakti, milles täpsustatakse riiklike kontaktpunktide rollid ja ülesanded. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 46 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 26

Ohtlikest toodetest teatamine kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ kaudu

1.   Liikmesriigid peavad kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ kaudu teatama oma ametiasutuste või ettevõtjate võetud parandusmeetmetest

| a) | käesoleva määruse sätete alusel seoses ohtlike toodetega, mis kujutavad endast tõsist riski tarbijate tervisele ja kaitstusele, ning |
| --- | --- |

a)

käesoleva määruse sätete alusel seoses ohtlike toodetega, mis kujutavad endast tõsist riski tarbijate tervisele ja kaitstusele, ning

| b) | määruse (EL) 2019/1020 artikli 20 alusel. |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) 2019/1020 artikli 20 alusel.

2.   Liikmesriigid võivad kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ kaudu samuti teatada tõsist riski kätkevate toodete suhtes kavandatavatest parandusmeetmetest, kui nad peavad seda tarbijate tervisele või kaitstusele avalduva riski kiireloomulisuse tõttu vajalikuks.

3.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 1 kohaldamist, teavitavad liikmesriigid komisjoni parandusmeetmetest, mida nende ametiasutused või ettevõtjad on käesoleva määruse alusel võtnud ning komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele. Selleks võivad liikmesriigid kiirhoiatussüsteemis „Safety Gate“ oma ametiasutuste või ettevõtjate võetud parandusmeetmetest käesoleva määruse, liidu ühtlustamisõigusaktide ja määruse (EL) 2019/1020 alusel teatada seoses toodetega, mis kujutavad endast tõsisest riskist väiksemat riski.

4.   Riikide ametiasutused esitavad lõikes 1 osutatud teated kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ kaudu viivitamata ja igal juhul nelja tööpäeva jooksul pärast parandusmeetmete võtmist.

5.   Nelja tööpäeva jooksul pärast täieliku teate saamist kontrollib komisjon, kas see vastab käesolevale artiklile ja nõuetele, mille ta on lõike 10 alusel seoses kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ toimimisega kindlaks määranud. Kui teade vastab käesolevale artiklile ja nimetatud nõuetele, edastab komisjon selle teistele liikmesriikidele.

6.   Liikmesriigid teatavad kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ kaudu põhjendamatu viivituseta lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud parandusmeetmete ajakohastamisest, muutmisest või tühistamisest.

7.   Kui liikmesriik on teatanud tõsist riski kätkevate toodete suhtes võetud parandusmeetmetest, teatavad teised liikmesriigid kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ kaudu nende toodete suhtes seejärel võetud parandus- või muudest meetmetest või tehtud toimingutest põhjendamatu viivituseta ja igal juhul mitte hiljem kui nelja tööpäeva jooksul pärast nende võtmist ja esitavad muu asjakohase teabe, sealhulgas tehtud katsete või analüüside tulemused.

8.   Kui komisjon tuvastab muu hulgas tarbijatelt või tarbijaorganisatsioonidelt saadud teabe põhjal tooted, mis tõenäoliselt kujutavad endast tõsist riski ja mille kohta liikmesriigid ei ole kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ kaudu teadet esitanud, teavitab ta sellest liikmesriike. Liikmesriigid teevad asjakohased kontrollid ja kui nad võtavad meetmeid, teatavad nad neist kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ kaudu kooskõlas lõikega 1.

9.   Komisjon rakendab määruse (EL) 2019/1020 artikli 20 lõikes 5 osutatud liidest nimetatud määruse artiklis 34 osutatud info- ja teavitussüsteemi ning kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ vahel, et võimaldada luua kõnealusest info- ja teavitussüsteemist kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ teate kavand andmete kahekordse sisestamise vältimiseks.

10.   Komisjon võtab kooskõlas artikliga 45 käesoleva määruse täiendamiseks vastu delegeeritud õigusaktid, milles määratakse eelkõige kindlaks:

| a) | juurdepääs kiirhoiatussüsteemile „Safety Gate“; |
| --- | --- |

a)

juurdepääs kiirhoiatussüsteemile „Safety Gate“;

| b) | kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ toimimine; |
| --- | --- |

b)

kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ toimimine;

| c) | kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ sisestatav teave; |
| --- | --- |

c)

kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ sisestatav teave;

| d) | teadetele esitatavad nõuded, ning |
| --- | --- |

d)

teadetele esitatavad nõuded, ning

| e) | riskitaseme hindamise kriteeriumid. |
| --- | --- |

e)

riskitaseme hindamise kriteeriumid.

Artikkel 27

Portaal „Safety Business Gateway“

1.   Komisjon haldab veebiportaali, mis võimaldab ettevõtjatel ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatel lihtsal viisil esitada turujärelevalveasutustele ja tarbijatele artikli 9 lõigetes 8 ja 9, artikli 10 lõike 2 punktis c, artikli 11 lõigetes 2 ja 8, artikli 12 lõikes 4, artiklites 20 ja 22 osutatud teavet (portaal „Safety Business Gateway“).

2.   Komisjon koostab suunised portaali „Safety Business Gateway“ praktiliseks rakendamiseks.

VII PEATÜKK

KOMISJONI ROLL JA TÄITMISE TAGAMISE KOORDINEERIMINE

Artikkel 28

Liidu meetmed tõsist riski kätkevate toodete vastu

1.   Kui komisjon saab teada tootest või mõnest tootekategooriast või -rühmast, mis kätkeb tõsist riski tarbijate tervisele ja kaitstusele, võib ta omal algatusel või liikmesriikide taotlusel võtta rakendusaktidega asjakohaseid meetmeid, mis on kohandatud olukorra tõsidusele ja kiireloomulisusele, kui

| a) | riskiga ei saa tegeleda toote, tootekategooria või -rühma ohutuse probleemi olemuse tõttu asjaomase toote suhtes kohaldatavas liidu eriomases õigusvaldkonnas ette nähtud mõnes muus menetluses viisil, mis vastab juhtumi tõsidusele ja kiireloomulisusele, ning |
| --- | --- |

a)

riskiga ei saa tegeleda toote, tootekategooria või -rühma ohutuse probleemi olemuse tõttu asjaomase toote suhtes kohaldatavas liidu eriomases õigusvaldkonnas ette nähtud mõnes muus menetluses viisil, mis vastab juhtumi tõsidusele ja kiireloomulisusele, ning

| b) | riski saab tulemuslikult kõrvaldada ainult liidu tasandil kohaldatavate asjakohaste meetmetega, et tagada tarbijate tervise ja kaitstuse järjekindel ja kõrge tase ning siseturu nõuetekohane toimimine. |
| --- | --- |

b)

riski saab tulemuslikult kõrvaldada ainult liidu tasandil kohaldatavate asjakohaste meetmetega, et tagada tarbijate tervise ja kaitstuse järjekindel ja kõrge tase ning siseturu nõuetekohane toimimine.

Nende meetmete hulgas võivad olla meetmed, millega keelatakse, peatatakse või piiratakse selliste toodete turule laskmine või turul kättesaadavaks tegemine või sätestatakse vastavalt asjaoludele nende vastavushindamise või turustamise eritingimused seoses ohutusnõuetega, et tagada tarbijate kaitstuse kõrge tase.

Liikmesriigid võtavad oma jurisdiktsiooni piires kõik asjakohased täitemeetmed, mis on vajalikud kõnealuste rakendusaktide tulemusliku rakendamise tagamiseks. Asjaomaste liikmesriikide pädevad ametiasutused teavitavad komisjoni võetud täitemeetmetest.

Komisjon hindab korrapäraselt liikmesriikide võetud täitemeetmete tõhusust ja teavitab tarbijate kaitstuse võrgustikku kõnealuse hindamise tulemustest.

2.   Lõikes 1 osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 46 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Rakendusaktides määratakse kindlaks kuupäev, mil nende kohaldamine lõpetatakse.

3.   Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu, mis on seotud tarbijate tervise ja kaitstusega, võib komisjon võtta kooskõlas artikli 46 lõikes 4 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavaid rakendusakte.

4.   Liidust on keelatud eksportida toodet, mille turulelaskmine või liidu turul kättesaadavaks tegemine on lõike 1 või lõike 3 kohaselt võetud meetmega keelatud, välja arvatud juhul, kui toote eksportimine on meetmega sõnaselgelt lubatud ja nõuetekohaselt põhjendatud.

5.   Iga liikmesriik võib esitada põhjendatud taotluse, et komisjon vaataks lõikes 1 või lõikes 3 osutatud meetme võtmise vajaduse läbi.

Artikkel 29

Taotlus komisjoni arvamuseks riskihindamise erinevuste korral

1.   Tooteid, mida on oma otsusega pidanud ohtlikuks ühe liikmesriigi turujärelevalveasutus käesoleva määruse kohaselt, peetakse eelduslikult ohtlikuks ka teiste liikmesriikide turujärelevalveasutuste poolt.

2.   Kui eri liikmesriikide turujärelevalveasutused jõuavad oma uurimise ja riskihindamise põhjal riski kindlakstegemise või taseme osas erinevatele järeldustele, võib iga liikmesriik suunata küsimuse komisjonile ja taotleda komisjonilt selles küsimuses arvamust, ning komisjon esitab põhjendamatu viivituseta arvamuse asjaomase toote riski kindlakstegemise või riskitaseme kohta, nagu ta seda kohaseks peab. Kui küsimust komisjonile ei edastata, võib viimane esitada arvamuse omal algatusel. Käesolevas lõikes osutatud arvamuse esitamiseks võib komisjon küsida asjakohast teavet ja dokumente ning palub kõigil liikmesriikidel esitada oma seisukohad.

3.   Kui komisjon esitab lõike 2 kohase arvamuse, võtavad liikmesriigid seda nõuetekohaselt arvesse.

4.   Komisjon koostab suunised käesoleva artikli praktiliseks rakendamiseks.

5.   Komisjon koostab käesoleva artikli kohaldamise kohta perioodiliselt aruande ning esitab selle tarbijate kaitstuse võrgustikule.

Artikkel 30

Tarbijate kaitstuse võrgustik

1.   Käesolevaga moodustatakse liikmesriikide tooteohutuse eest vastutavate ametiasutuste Euroopa võrgustik (tarbijate kaitstuse võrgustik).

Tarbijate kaitstuse võrgustiku eesmärk on toimida platvormina, mis võimaldab struktureeritud koordineerimist ja koostööd liikmesriikide ametiasutuste ja komisjoni vahel, et tõhustada liidus tooteohutust.

2.   Komisjon edendab tarbijate kaitstuse võrgustiku tööd ja võtab sellest osa, eeskätt halduskoostöö vormis.

3.   Tarbijate kaitstuse võrgustiku ülesanded on eelkõige

| a) | hõlbustada korrapärast teabevahetust riskihindamiste, ohtlike toodete, katsemeetodite ja -tulemuste, standardite, andmete kogumise meetodite, info- ja teavitussüsteemide koostalitlusvõime, uute teadussaavutuste ja uute tehnoloogiate kasutamise ning kontrollitoimingute jaoks asjakohaste muude aspektide kohta; |
| --- | --- |

a)

hõlbustada korrapärast teabevahetust riskihindamiste, ohtlike toodete, katsemeetodite ja -tulemuste, standardite, andmete kogumise meetodite, info- ja teavitussüsteemide koostalitlusvõime, uute teadussaavutuste ja uute tehnoloogiate kasutamise ning kontrollitoimingute jaoks asjakohaste muude aspektide kohta;

| b) | korraldada ühiste seire- ja katseprojektide juurutamist ja läbiviimist, sealhulgas e-kaubanduse kontekstis; |
| --- | --- |

b)

korraldada ühiste seire- ja katseprojektide juurutamist ja läbiviimist, sealhulgas e-kaubanduse kontekstis;

| c) | edendada oskusteabe ja parimate tavade vahetust ning koolituskoostööd; |
| --- | --- |

c)

edendada oskusteabe ja parimate tavade vahetust ning koolituskoostööd;

| d) | parandada ohtlike toodete jälgimise, nende turult kõrvaldamise ja tagasinõudmise alast koostööd liidu tasandil; |
| --- | --- |

d)

parandada ohtlike toodete jälgimise, nende turult kõrvaldamise ja tagasinõudmise alast koostööd liidu tasandil;

| e) | hõlbustada liikmesriikide tooteohutuse tagamise valdkonna tõhustatud ja struktureeritud koostööd ja eriti artiklis 32 osutatud tegevust; ning |
| --- | --- |

e)

hõlbustada liikmesriikide tooteohutuse tagamise valdkonna tõhustatud ja struktureeritud koostööd ja eriti artiklis 32 osutatud tegevust; ning

| f) | hõlbustada käesoleva määruse rakendamist. |
| --- | --- |

f)

hõlbustada käesoleva määruse rakendamist.

4.   Tarbijate kaitstuse võrgustik koordineerib oma tegevust liidu muu tegevusega, mis on seotud turujärelevalve ja tarbijate kaitstusega ning vajaduse korral teeb koostööd ja vahetab teavet muude liidu võrgustike, rühmade ja asutustega.

5.   Tarbijate kaitstuse võrgustik võtab vastu oma tööprogrammi, milles muu hulgas määratakse kindlaks käesoleva määrusega hõlmatud toodete ja riskidega seotud prioriteedid liidus.

Tarbijate kaitstuse võrgustik tuleb kokku korrapäraste ajavahemike järel ja vajaduse korral ka komisjoni või liikmesriigi nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel.

Tarbijate kaitstuse võrgustik võib kutsuda oma koosolekutele eksperte ja muid kolmandaid osalisi, sealhulgas tarbijaorganisatsioone.

6.   Tarbijate kaitstuse võrgustik peab olema nõuetekohaselt esindatud ja korrapäraselt osalema määruse (EL) 2019/1020 artikli 29 alusel loodud liidu toodete nõuetele vastavuse võrgustiku asjaomases tegevuses ning aitama kaasa selle tooteohutusega seotud tegevusele, et tagada turujärelevalvetoimingute piisav koordineerimine nii ühtlustatud kui ka ühtlustamata valdkondades.

Artikkel 31

Ühistegevus tooteohutuse valdkonnas

1.   Artikli 30 lõike 3 punktis b osutatud tegevuse raames võivad turujärelevalveasutused leppida teiste asjaomaste asutustega või ettevõtjaid või tarbijaid esindavate organisatsioonidega kokku tegevuses, mille eesmärk on tagada tarbijate tervise kaitse ja kaitstus teatavate turul kättesaadavaks tehtud tootekategooriate puhul, eelkõige selliste tootekategooriate puhul, millega sageli kaasneb tarbijate tervisele ja kaitstusele tõsine risk.

2.   Asjaomased turujärelevalveasutused ja lõikes 1 osutatud osalised tagavad, et sellise tegevuse kokkulepe ei põhjusta ettevõtjate vahel ebaausat konkurentsi ega vähenda nende osaliste objektiivsust, sõltumatust ja erapooletust.

3.   Komisjon korraldab korrapäraselt turujärelevalveasutuste ühistegevusi, mille käigus turujärelevalveasutused kontrollivad tooteid, mida pakutakse internetis või mujal ning mille turujärelevalveasutused on omandanud variisiku abil.

4.   Turujärelevalveasutus võib kasutada oma tooteohutusega seotud uurimiste käigus toimunud ühistegevuse tulemusena saadud teavet.

5.   Asjaomane turujärelevalveasutus teeb ühistegevuse kokkuleppe, sealhulgas selle osaliste nimed, üldsusele kättesaadavaks ja kannab selle kokkuleppe määruse (EL) 2019/1020 artiklis 34 osutatud info- ja teavitussüsteemi. Komisjon teeb selle aruande portaalis „Safety Gate“ kättesaadavaks.

Artikkel 32

Turujärelevalveasutuste samaaegsed koordineeritud kontrollimeetmed (lauskontrollid)

1.   Asjaomased turujärelevalveasutused võtavad teatavate toodete või tootekategooriate suhtes samaaegseid koordineeritud kontrollimeetmeid (teevad lauskontrolle), et kontrollida nende vastavust käesolevale määrusele.

2.   Kui asjaomased turujärelevalveasutused ei ole kokku leppinud teisiti, koordineerib lauskontrolle komisjon. Lauskontrolli koordinaator teeb vajaduse korral koondtulemused üldsusele kättesaadavaks.

3.   Lauskontrolle tehes võivad turujärelevalveasutused kasutada V peatükis sätestatud uurimisõigusi ja kõiki muid neile riigisisese õigusega antud õigusi.

4.   Turujärelevalveasutused võivad kutsuda lauskontrollidel osalema komisjoni ametnikke ja teisi komisjoni volitatud isikuid.

VIII PEATÜKK

ÕIGUS TEABELE JA ÕIGUSKAITSEVAHENDILE

Artikkel 33

Ametiasutuste ja üldsuse vaheline teabevahetus

1.   Liikmesriikide ametiasutuste või komisjoni teave meetmete kohta, mis on võetud seoses tarbijate tervisele ja kaitstusele riske kätkevate toodetega, tuleb harilikult teha kooskõlas läbipaistvuse nõuetega ning seire- ja uurimistegevuseks vajalikke piiranguid mõjutamata üldsusele kättesaadavaks. Eeskätt peab üldsus saama teavet tuvastatud toote, riski iseloomu ja võetud meetmete kohta. See teave tuleb esitada ka puudega inimestele ligipääsetavas vormingus.

2.   Liikmesriigid ja komisjon võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et nende ametnikud ja esindajad on kohustatud kaitsma käesoleva määruse kohaldamisel saadud teavet. Seda teavet käsitatakse konfidentsiaalsena vastavalt liidu ja riigisisesele õigusele.

3.   Ametisaladuse hoidmise kohustus ei takista jagada liikmesriikide pädevatele ametiasutustele ja komisjonile teavet, mis on vajalik turuseire- ja järelevalvetoimingute tulemuslikkuse tagamiseks. Ametisaladuseks loetud teavet saavad ametiasutused tagavad sellise teabe kaitse vastavalt liidu ja liikmesriigi õigusele.

4.   Liikmesriigid annavad tarbijatele ja teistele huvitatud osalistele võimaluse esitada pädevatele ametiasutustele kaebusi tooteohutuse, konkreetsete toodetega seotud järelevalve- ja kontrollitegevuse kohta ning juhtudel, kui tarbijatele toodete tagasinõudmise korral pakutavad õiguskaitsevahendid ei ole rahuldavad. Neid kaebusi tuleb nõuetekohaselt menetleda. Pädevad ametiasutused annavad kaebuse esitajale järelmeetmete kohta asjakohast teavet kooskõlas liikmesriigi õigusega.

Artikkel 34

Portaal „Safety Gate“

1.   Artikli 9 lõike 9, artiklite 20 ja 22, artikli 31 lõike 5 ning artikli 33 lõike 1 kohaldamisel haldab komisjon portaali „Safety Gate“, mis annab üldsusele tasuta ja vaba juurdepääsu vastavalt artiklile 26 esitatud valitud teabele (portaal „Safety Gate“).

2.   Portaalil „Safety Gate“ peab olema kasutajate jaoks intuitiivne liides ning portaalis esitatav teave peab olema üldsusele, sealhulgas puudega inimesele, kergesti ligipääsetav.

3.   Portaali „Safety Gate“ eraldi osas saavad tarbijad ja muud huvitatud isikud teatada komisjonile toodetest, millega võivad kaasneda riskid tarbijate tervisele ja kaitstusele. Komisjon võtab saadud teavet igakülgselt arvesse ja edastab vajaduse korral pärast teabe täpsuse kontrollimist selle põhjendamatu viivituseta asjaomastele liikmesriikidele, et tagada selle teabe asjakohane menetlemine. Komisjon teavitab tarbijaid ja teisi huvitatud isikuid oma tegevusest.

4.   Komisjon võtab rakendusaktiga vastu korra, mille alusel tarbijad esitavad teavet kooskõlas lõikega 3, ning korra, mille alusel see teave edastatakse asjaomastele riiklikele ametiasutustele võimalike meetmete võtmiseks. Rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 46 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

5.   Hiljemalt 13. detsembriks 2024 töötab komisjon välja koostalitlusvõimelise liidese, mis võimaldab internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatel ühendada oma liidesed portaaliga „Safety Gate“.

6.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles täpsustatakse portaalis „Safety Gate“ koostalitlusvõimelise liidese rakendamist kooskõlas lõikega 5, eelkõige süsteemile juurdepääsu ja selle toimimise osas. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 46 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 35

Ettevõtjate ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujate teave tarbijatele tooteohutuse kohta

1.   Juhul kui toode nõutakse ohutuse kaalutlustel tagasi või kui toote ohutu kasutamise tagamiseks on tarvis juhtida tarbijate tähelepanu konkreetsele teabele (ohutushoiatus), tagavad ettevõtjad sellest kooskõlas oma vastavate artiklites 9, 10, 11 ja 12 sätestatud kohustustega ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad kooskõlas oma kohustustega, mis on nähtud ette artikli 22 lõikes 12, et kõiki mõjutatud tarbijaid, keda on võimalik kindlaks teha, teavitatakse otse ja põhjendamatu viivituseta. Ettevõtjad ja vajaduse korral internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad, kes koguvad oma klientide isikuandmeid, kasutavad seda teavet toodete tagasinõudmiseks ja ohutushoiatuste esitamiseks.

2.   Kui ettevõtjad ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad on loonud oma toodete registreerimise süsteemid või kliendilojaalsuse programmid, mis võimaldavad tarbijate ostetud tooteid kindlaks teha muul eesmärgil kui klientidega ohutusteabe asjus ühenduse võtmiseks, annavad nad oma klientidele võimaluse esitada eraldi kontaktandmed üksnes ohutusega seotud probleemide kohta teabe saamiseks. Sel eesmärgil kogutavad isikuandmed tuleb piirata vajaliku miinimumini ja neid tuleb kasutada üksnes selleks, et võtta tarbijatega ühendust seoses toote tagasinõudmise või ohutushoiatusega.

3.   Komisjon võib rakendusaktidega kehtestada konkreetsete toodete või tootekategooriate jaoks nõuded, mida ettevõtjad ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad peavad täitma, et anda tarbijatele võimalus ostetud toode registreerida, et neid saaks käesoleva artikli lõike 1 kohaselt otse teavitada asjaomase tootega seotud toote ohutuse kaalutlusel tagasinõudmisest või ohutushoiatusest. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 46 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

4.   Kui kõigi mõjutatud tarbijatega ei ole võimalik lõike 1 alusel ühendust võtta, levitavad ettevõtjad ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujad kooskõlas oma vastavate kohustustega toote tagasinõudmise teadet või ohutushoiatust selgelt ja nähtavalt muude asjakohaste kanalite kaudu, et tagada võimalikult lai haardeulatus, sealhulgas võimaluse korral oma veebisaidil, sotsiaalmeedias, uudiskirjades ja jaemüügipunktides ning vajaduse korral massimeedias esitatavate teadaannete ja muude sidekanaline kaudu. Teave peab olema ligipääsetav ka puudega inimestele.

Artikkel 36

Tagasinõudmise teade

1.   Kui tarbijatele antakse kooskõlas artikli 35 lõigetega 1 ja 4 teavet toote ohutuse kaalutlustel tagasinõudmise kohta kirjalikult, tuleb seda teha tagasinõudmise teate vormis.

2.   Tagasinõudmise teade, mis on tarbijatele hõlpsasti arusaadav, peab olema kättesaadav selle (nende) liikmesriigi (liikmesriikide) keeles (keeltes), kus toode on turule lastud, ja sisaldama järgmist:

| a) | järgmiselt sõnastatud pealkiri: „Toote tagasinõudmine ohutuse kaalutlustel“; |
| --- | --- |

a)

järgmiselt sõnastatud pealkiri: „Toote tagasinõudmine ohutuse kaalutlustel“;

| b) | tagasinõutava toote täpne kirjeldus, sealhulgas






  i) | toote pilt, nimetus ja kaubamärk; |
| --- | --- | --- |

b)

tagasinõutava toote täpne kirjeldus, sealhulgas

i)

toote pilt, nimetus ja kaubamärk;

| ii) | toote identifitseerimisnumbrid, näiteks partii- või seerianumber, ning kui asjakohane, esitades graafiliselt, kust neid tootel leida; ning |
| --- | --- |

ii)

toote identifitseerimisnumbrid, näiteks partii- või seerianumber, ning kui asjakohane, esitades graafiliselt, kust neid tootel leida; ning

| iii) | võimaluse korral teave selle kohta, kus toodet müüdi ja kes seda müüs; |
| --- | --- |

iii)

võimaluse korral teave selle kohta, kus toodet müüdi ja kes seda müüs;

| c) | tagasinõutava tootega seostatava ohu selge kirjeldus, milles välditakse elemente, mis võivad tarbijate ettekujutust riskidest pehmendada, näiteks kasutades selliseid sõnu ja väljendeid nagu „vabatahtlik“, „ettevaatusabinõu“, „oma äranägemise järgi“ ja „harvadel juhtudel“ või „konkreetsetel juhtudel“, või viiteid sellele, et õnnetusjuhtumitest teatatud ei ole; |
| --- | --- |

c)

tagasinõutava tootega seostatava ohu selge kirjeldus, milles välditakse elemente, mis võivad tarbijate ettekujutust riskidest pehmendada, näiteks kasutades selliseid sõnu ja väljendeid nagu „vabatahtlik“, „ettevaatusabinõu“, „oma äranägemise järgi“ ja „harvadel juhtudel“ või „konkreetsetel juhtudel“, või viiteid sellele, et õnnetusjuhtumitest teatatud ei ole;

| d) | tarbijatelt eeldatava käitumise selge kirjeldus, sealhulgas korraldus lõpetada viivitamata tagasi nõutava toote kasutamine; |
| --- | --- |

d)

tarbijatelt eeldatava käitumise selge kirjeldus, sealhulgas korraldus lõpetada viivitamata tagasi nõutava toote kasutamine;

| e) | selliste õiguskaitsevahendite selge kirjeldus, mida tarbijail on võimalik kooskõlas artikliga 37 kasutada; |
| --- | --- |

e)

selliste õiguskaitsevahendite selge kirjeldus, mida tarbijail on võimalik kooskõlas artikliga 37 kasutada;

| f) | tasuta telefoninumber või interaktiivne veebiteenus, mille kaudu tarbijad saavad rohkem teavet asjaomas(t)es liidu ametlikus(ametlikes) keel(t)es; ning |
| --- | --- |

f)

tasuta telefoninumber või interaktiivne veebiteenus, mille kaudu tarbijad saavad rohkem teavet asjaomas(t)es liidu ametlikus(ametlikes) keel(t)es; ning

| g) | üleskutse levitada toote tagasinõudmist käsitlevat teavet võimaluse korral teistele. |
| --- | --- |

g)

üleskutse levitada toote tagasinõudmist käsitlevat teavet võimaluse korral teistele.

3.   Komisjon kehtestab rakendusaktidega tagasinõudmise teate vormi, võttes arvesse teaduse ja turu arengut. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 46 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. Komisjon teeb selle vormi kättesaadavaks vormingus, mis võimaldab ettevõtjatel tagasinõudmise teadet kergesti koostada, sealhulgas puudega inimestele ligipääsetavas vormingus.

Artikkel 37

Toote ohutuse kaalutlusel tagasinõudmise korral pakutavad õiguskaitsevahendid

1.   Kui tooteohutuse tagasinõudmise on algatanud ettevõtja või selle on tellinud riiklik pädev asutus, pakub tooteohutuse tagasinõudmise eest vastutav ettevõtja tarbijale tõhusat, tasuta ja õigeaegset õiguskaitsevahendit, ilma et see piiraks direktiivide (EL) 2019/770 ja (EL) 2019/771 kohaldamist.

2.   Ilma et see piiraks muid õiguskaitsevahendeid, mida tagasinõudmise eest vastutav ettevõtja võib tarbijale pakkuda, pakub ettevõtja tarbijale valikut vähemalt kahe järgmise õiguskaitsevahendi vahel:

| a) | tagasinõutud toote parandamine; |
| --- | --- |

a)

tagasinõutud toote parandamine;

| b) | tagasinõutud toote asendamine sama liiki ohutu, vähemalt sama väärtuse ja kvaliteediga tootega; või |
| --- | --- |

b)

tagasinõutud toote asendamine sama liiki ohutu, vähemalt sama väärtuse ja kvaliteediga tootega; või

| c) | tagasinõutud toote väärtuse piisav hüvitamine, tingimusel et hüvitise summa on vähemalt võrdne tarbija makstud hinnaga. |
| --- | --- |

c)

tagasinõutud toote väärtuse piisav hüvitamine, tingimusel et hüvitise summa on vähemalt võrdne tarbija makstud hinnaga.

Erandina esimesest lõigust võib ettevõtja pakkuda tarbijale ainult üht õiguskaitsevahendit, kui muud õiguskaitsevahendid oleksid võimatud või kui need põhjustaksid võrreldes kavandatud õiguskaitsevahendiga tooteohutuse tagasinõudmise eest vastutavale ettevõtjale kulusid, mis oleksid ebaproportsionaalsed, võttes arvesse kõiki asjaolusid, sealhulgas seda, kas alternatiivset õiguskaitsevahendit saaks pakkuda tarbijale talle märkimisväärseid ebamugavusi tekitamata.

Tarbijal on alati õigus toote tagastamisele, kui toote ohutuse kaalutlustel tagasinõudmise eest vastutav ettevõtja ei ole parandamist või asendamist lõpule viinud mõistliku aja jooksul ja ilma märkimisväärsete ebamugavusteta tarbijale.

3.   Kui toote parandab tarbija, käsitatakse seda tulemusliku õiguskaitsevahendina üksnes juhul, kui tarbija saab seda teha lihtsalt ja ohutult ning kui see on toote tagasinõudmise teates ette nähtud. Sellisel juhul annab toote ohutuse kaalutlustel tagasinõudmise eest vastutav ettevõtja tarbijale vajalikud juhised, tasuta varuosad või tarkvarauuendused. Kui toote parandab tarbija, ei jäta see teda direktiivides (EL) 2019/770 ja (EL) 2019/771 sätestatud õigustest ilma.

4.   Kui toote kõrvaldab tarbija, kuulub see artikli 36 lõike 2 punkti d kohaselt tarbija poolt võetavate meetmete hulka üksnes juhul, kui tarbija saab sellist kõrvaldamist lihtsalt ja ohutult teostada, ning see ei mõjuta tarbija õigust saada tagasinõutud toote eest käesoleva artikli lõike 1 alusel hüvitist või asendust.

5.   Õiguskaitsevahend ei tohi põhjustada tarbijale märkimisväärseid ebamugavusi. Tarbija ei pea kandma toote saatmise või muul viisil tagastamise kulusid. Kui toode ei ole oma olemuselt kaasaskantav, korraldab selle äraviimise ettevõtja.

Artikkel 38

Vastastikuse mõistmise memorandumid

1.   Riiklikud pädevad asutused ja komisjon võivad edendada vabatahtlikke vastastikuse mõistmise memorandumeid ettevõtjate või internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatega ning tarbijaid või ettevõtjaid esindavate organisatsioonidega. Nende eesmärk on võtta vabatahtlikke kohustusi tooteohutuse parandamiseks.

2.   Vastastikuse mõistmise memorandumitest tulenevad vabatahtlikud kohustused ei piira käesolevast määrusest ja muudest asjakohastest liidu õigusaktidest tulenevaid ettevõtjate ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujate kohustusi.

Artikkel 39

Esindushagi

Direktiivi (EL) 2020/1828 kohaldatakse esindushagide suhtes, mis on esitatud ettevõtjate ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujate poolsete käesoleva määruse sätete rikkumiste vastu, mis kahjustavad või võivad kahjustada tarbijate kollektiivseid huve.

IX PEATÜKK

RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ

Artikkel 40

Rahvusvaheline koostöö

1.   Selleks et parandada turul kättesaadavaks tehtud toodete üldist ohutustaset ja tagada võrdsed tingimused rahvusvahelisel tasandil, võib komisjon käesoleva määruse kohaldamise valdkonnas teha koostööd, muu hulgas teabevahetuse vormis, kolmandate riikide ametiasutuste või rahvusvaheliste organisatsioonidega. Kogu selline koostöö peab põhinema vastastikkusel, sisaldama konfidentsiaalsussätteid, mis vastavad liidus kohaldatavatele nõuetele, ning tagama, et kogu teabevahetus toimub kooskõlas kohaldatava liidu õigusega. Koostöö ja teabevahetus võivad olla muu hulgas seotud järgmisega:

| a) | täitmise tagamise ja ohutusega seotud meetmed, k.a need, mille eesmärk on takistada ohtlike toodete ringlust, sealhulgas turujärelevalvega seotud meetmed; |
| --- | --- |

a)

täitmise tagamise ja ohutusega seotud meetmed, k.a need, mille eesmärk on takistada ohtlike toodete ringlust, sealhulgas turujärelevalvega seotud meetmed;

| b) | riskihindamismeetodid ja toodete katsetamine; |
| --- | --- |

b)

riskihindamismeetodid ja toodete katsetamine;

| c) | toodete koordineeritud tagasinõudmised või muud sarnased meetmed; |
| --- | --- |

c)

toodete koordineeritud tagasinõudmised või muud sarnased meetmed;

| d) | teaduslikud, tehnilised ja regulatiivsed küsimused, et parandada tooteohutust ning et töötada välja ühised prioriteedid ja lähenemisviisid rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

d)

teaduslikud, tehnilised ja regulatiivsed küsimused, et parandada tooteohutust ning et töötada välja ühised prioriteedid ja lähenemisviisid rahvusvahelisel tasandil;

| e) | tervise ja kaitstuse seisukohast tekkivad olulised küsimused; |
| --- | --- |

e)

tervise ja kaitstuse seisukohast tekkivad olulised küsimused;

| f) | uute tehnoloogiate kasutamine, et parandada tooteohutust ja suurendada jälgitavust tarneahelas; |
| --- | --- |

f)

uute tehnoloogiate kasutamine, et parandada tooteohutust ja suurendada jälgitavust tarneahelas;

| g) | standardimisega seotud tegevus; |
| --- | --- |

g)

standardimisega seotud tegevus;

| h) | ametnike vahetused ja koolitusprogrammid. |
| --- | --- |

h)

ametnike vahetused ja koolitusprogrammid.

2.   Komisjon võib anda kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele valitud teavet oma kiirhoiatussüsteemist „Safety Gate“ ning saada asjakohast teavet toodete ohutuse ning kõnealuste kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide võetud ennetavate, piiravate ja parandusmeetmete kohta. Komisjon jagab seda teavet vajaduse korral liikmesriikide ametiasutustega.

3.   Lõikes 2 osutatud teabevahetus võib toimuda kas

| a) | ebakorrapärase teabevahetuse vormis nõuetekohaselt põhjendatud konkreetsetel juhtudel või |
| --- | --- |

a)

ebakorrapärase teabevahetuse vormis nõuetekohaselt põhjendatud konkreetsetel juhtudel või

| b) | korrapärase teabevahetuse vormis halduskokkuleppe alusel, milles on kindlaks määratud vahetatava teabe liik ja teabe vahetamise kord. |
| --- | --- |

b)

korrapärase teabevahetuse vormis halduskokkuleppe alusel, milles on kindlaks määratud vahetatava teabe liik ja teabe vahetamise kord.

4.   Taotlejariikidel ja kolmandatel riikidel võib olla võimalik kiirhoiatussüsteemis „Safety Gate“ täiel määral osaleda, eeldusel et nende õigusaktid on asjakohaste liidu õigusaktidega kooskõlas ja et nad osalevad Euroopa standardimissüsteemis. Sellise osalemisega kaasnevad samasugused kohustused kui need, mis on käesoleva määrusega ette nähtud liikmesriikidele, sealhulgas teatamiskohustus ja järelmeetmete võtmise kohustus. Täielik osalemine kiirhoiatussüsteemis „Safety Gate“ põhineb liidu ja asjaomaste riikide vahelistel kokkulepetel vastavalt nendes kokkulepetes kindlaks määratud korrale.

5.   Kogu käesoleva artikli kohane teabevahetus, niivõrd kui see hõlmab isikuandmeid, toimub kooskõlas liidu andmekaitsenormidega. Isikuandmeid edastatakse ainult sellises mahus, mis on vajalik tarbijate tervise või kaitstuse tagamiseks.

6.   Käesoleva artikli kohaselt vahetatud teavet kasutatakse üksnes tarbijate tervise või kaitstuse tagamiseks.

X PEATÜKK

FINANTSSÄTTED

Artikkel 41

Rahastamine

1.   Liit peab käesoleva määruse kohaldamisega seoses rahastama järgmisi meetmeid:

| a) | tarbijate kaitstuse võrgustiku ülesannete täitmine; |
| --- | --- |

a)

tarbijate kaitstuse võrgustiku ülesannete täitmine;

| b) | kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ arendamine ja toimimine, sealhulgas elektrooniliste koostalitlusvõimealaste lahenduste väljatöötamine andmevahetuseks






  i) | kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ ja riiklike turujärelevalvesüsteemide vahel; |
| --- | --- | --- |

b)

kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ arendamine ja toimimine, sealhulgas elektrooniliste koostalitlusvõimealaste lahenduste väljatöötamine andmevahetuseks

i)

kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ ja riiklike turujärelevalvesüsteemide vahel;

| ii) | kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ ja tollisüsteemide vahel; |
| --- | --- |

ii)

kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ ja tollisüsteemide vahel;

| iii) | muude asjaomaste piiratud ligipääsuga süsteemidega, mida kasutavad täitmise tagamise eesmärgil turujärelevalveasutused; |
| --- | --- |

iii)

muude asjaomaste piiratud ligipääsuga süsteemidega, mida kasutavad täitmise tagamise eesmärgil turujärelevalveasutused;

| c) | portaali „Safety Gate“ ja portaali „Safety Business Gateway“, sealhulgas platvormide ja kolmandate isikutega andmete vahetamiseks ette nähtud avaliku, ligipääsupiiranguteta tarkvaraliidese arendamine ja hooldamine. |
| --- | --- |

c)

portaali „Safety Gate“ ja portaali „Safety Business Gateway“, sealhulgas platvormide ja kolmandate isikutega andmete vahetamiseks ette nähtud avaliku, ligipääsupiiranguteta tarkvaraliidese arendamine ja hooldamine.

2.   Liit võib käesoleva määruse kohaldamisega seoses rahastada järgmisi meetmeid:

| a) | artiklis 40 osutatud rahvusvahelise koostöö vahendite väljatöötamine; |
| --- | --- |

a)

artiklis 40 osutatud rahvusvahelise koostöö vahendite väljatöötamine;

| b) | turujärelevalve ja tooteohutuse suuniste koostamine ja ajakohastamine; |
| --- | --- |

b)

turujärelevalve ja tooteohutuse suuniste koostamine ja ajakohastamine;

| c) | tehniliste või teaduslike eksperditeadmiste kättesaadavaks tegemine komisjonile, et abistada komisjoni turujärelevalve halduskoostöö rakendamisel; |
| --- | --- |

c)

tehniliste või teaduslike eksperditeadmiste kättesaadavaks tegemine komisjonile, et abistada komisjoni turujärelevalve halduskoostöö rakendamisel;

| d) | eel- või abitegevus seoses käesoleva määruse kohaldamise seisukohast asjakohaste turujärelevalvemeetmete rakendamisega, näiteks uuringud, programmid, hindamised, suunised, võrdlevad analüüsid, vastastikused ühiskülastused ja külastusprogrammid, töötajate vahetus, uurimistöö, andmebaaside väljatöötamine ja hooldamine, koolitustegevus, laboritöö, pädevuse kontroll, laboritevahelised katsed ja vastavushindamisega seotud töö; |
| --- | --- |

d)

eel- või abitegevus seoses käesoleva määruse kohaldamise seisukohast asjakohaste turujärelevalvemeetmete rakendamisega, näiteks uuringud, programmid, hindamised, suunised, võrdlevad analüüsid, vastastikused ühiskülastused ja külastusprogrammid, töötajate vahetus, uurimistöö, andmebaaside väljatöötamine ja hooldamine, koolitustegevus, laboritöö, pädevuse kontroll, laboritevahelised katsed ja vastavushindamisega seotud töö;

| e) | liidu turujärelevalvekampaaniad ja seotud tegevus, sealhulgas vahendid ja seadmed, IT-vahendid ja koolitus; |
| --- | --- |

e)

liidu turujärelevalvekampaaniad ja seotud tegevus, sealhulgas vahendid ja seadmed, IT-vahendid ja koolitus;

| f) | tehnilise abi programmide raames võetud meetmed, koostöö kolmandate riikidega ning liidu turujärelevalvepoliitika ja -süsteemide tutvustamine ja edendamine huvitatud isikute seas nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas tarbijaorganisatsioonide tegevus, mille eesmärk on tõhustada tarbijate teavitamist. |
| --- | --- |

f)

tehnilise abi programmide raames võetud meetmed, koostöö kolmandate riikidega ning liidu turujärelevalvepoliitika ja -süsteemide tutvustamine ja edendamine huvitatud isikute seas nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas tarbijaorganisatsioonide tegevus, mille eesmärk on tõhustada tarbijate teavitamist.

3.   Käesoleva määruse meetmete jaoks antavat liidu rahalist abi rakendatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2018/1046 (31) kas otse või kaudselt, delegeerides eelarve täitmise ülesanded kõnealuse määruse artikli 62 lõike 1 punktis c loetletud üksustele.

4.   Euroopa Parlament ja nõukogu määravad kehtiva finantsraamistiku piires igal aastal kindlaks käesolevas määruses osutatud meetmetele eraldatavad assigneeringud.

5.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt turujärelevalvemeetmete jaoks kindlaks määratud assigneeringutest võidakse katta ka ettevalmistavate, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamismeetmete kulusid, mis on vajalikud käesolevast määrusest tulenevate meetmete haldamiseks ja nende eesmärkide saavutamiseks; eelkõige kuuluvad siia hulka uuringud, ekspertide kohtumised, teabe- ja kommunikatsioonimeetmed, sealhulgas ettevõtjate teavitamine liidu poliitilistest prioriteetidest, niivõrd kui need on seotud turujärelevalvemeetmete üldeesmärkidega, infotehnoloogia võrgustikega seotud kulud, kui võrgustikud keskenduvad teabe töötlemisele ja vahetamisele, koos kõikide muude tehnilise ja haldusabi kuludega, mida komisjon kannab käesolevast määrusest tulenevate meetmete haldamisel.

Artikkel 42

Liidu finantshuvide kaitse

1.   Komisjon võtab kõik asjakohased meetmed tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse eest ennetusmeetmete, tõhusa kontrolli ja õigusnormide rikkumise tuvastamise korral alusetult väljamakstud summade tagasinõudmisega ning asjakohasel juhul mõjusate, proportsionaalsete ja hoiatavate haldus- ja rahaliste karistustega.

2.   Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide alusel ja kontrollida kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kes on saanud ühtse turu programmi ja selle jätkuprogrammi alusel liidu vahendeid kooskõlas nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (32) sätestatud normide ja menetlustega.

3.   OLAF võib korraldada uurimist, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi kooskõlas sätete ja menetlustega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 (33) ning määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96, et teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või programmi alusel rahastatud lepinguga seoses on esinenud pettusi, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

4.   Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, sisaldavad käesoleva määruse rakendamisest tulenevad kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingud ning lepingud, toetuslepingud ja toetusotsused sätteid, mis annavad komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õiguse korraldada oma vastava pädevuse piires sellist auditeerimist ja juurdlust.

XI PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 43

Vastutus

1.   Käesoleva määruse kohaselt tehtud otsused, mis kehtestavad toote turule laskmise või turul kättesaadavaks tegemise piiranguid või nõuavad selle turult kõrvaldamist või tagasinõudmist, ei mõjuta asjaomaste isikute vastutuse hindamist asjaomase juhtumi suhtes kehtiva riigisisese õiguse alusel.

2.   Käesolev määrus ei mõjuta nõukogu direktiivi 85/374/EMÜ (34).

Artikkel 44

Karistused

1.   Liikmesriigid kehtestavad karistusnormid, mida kohaldatakse käesoleva määruse rikkumiste korral, millega pannakse ettevõtjatele ja internetipõhiste kauplemiskohtade pakkujatele kohustusi, ning võtavad vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste normide rakendamine vastavalt liikmesriigi õigusele.

2.   Kehtestatud karistused peavad olema mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

3.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni hiljemalt 13. detsembriks 2024 nimetatud normidest ja meetmetest, kui nad ei ole neist eelnevalt teavitanud, ning teavitavad komisjoni viivitamata nende hilisematest muudatustest.

Artikkel 45

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 18 lõikes 3 ja artikli 26 lõikes 10 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 12. juunist 2023.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 18 lõikes 3 ja artikli 26 lõikes 10 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 18 lõike 3 või artikli 26 lõike 10 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavakstegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 46

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 5.

Artikkel 47

Hindamine ja läbivaatamine

1.   Komisjon hindab käesolevat määrust hiljemalt 13. detsembriks 2029. Komisjon esitab peamisi järeldusi sisaldava aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Aruandes hinnatakse, kas käesoleva määrusega ja eelkõige artiklitega 18, 22 ja 25 on saavutatud eesmärk tugevdada tarbijate kaitset ohtlike toodete eest, võttes arvesse uutest tehnoloogiatest tingitud probleeme ja määruse mõju ettevõtjatele, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele.

2.   Hiljemalt 13. detsembriks 2029 koostab komisjon hindamisaruande artikli 16 rakendamise kohta. Aruandes hinnatakse eelkõige kõnealuse artikli kohaldamisala, mõju ning kulusid ja tulusid. Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek.

3.   Hiljemalt 13. detsembriks 2027 hindab komisjon niisuguste sätete rakendamise korda, mis käsitlevad artikli 22 lõigetes 4, 5 ja 6 osutatud ebaseadusliku sisu eemaldamist internetipõhisest kauplemiskohast liidu teavitussüsteemi abil, mis on kavandatud ja välja töötatud portaali „Safety Gate“ raames. Kohasel juhul lisatakse hindamisele seadusandlik ettepanek.

4.   Hiljemalt 13. detsembriks 2026 avaldab komisjon aruande määruse (EL) 2019/1020 artiklis 34 osutatud info- ja teavitussüsteemi ning käesolevas määruses osutatud portaali „Safety Gate“ vahelise ühenduse toimimise kohta, sealhulgas teabe nende funktsioonide, edasiste täiustuste või vajaduse korral uue liidese arendamise kohta.

5.   Hiljemalt 13. detsembriks 2029 koostab komisjon hindamisaruande artikli 44 rakendamise kohta. Aruandes hinnatakse eelkõige kõnealuse artikli alusel kehtestatud karistuste mõjusust ja hoiatavat mõju. Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek.

6.   Taotluse korral esitavad liikmesriigid komisjonile käesoleva määruse hindamiseks vajaliku teabe.

Artikkel 48

Määruse (EL) nr 1025/2012 muutmine

Määrust (EL) nr 1025/2012 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 10 lisatakse järgmine lõige:

  „7.   Kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/988 (*1) toetuseks koostatud Euroopa standard vastab kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud üldisele ohutusnõudele ja kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud eriohutusnõuetele, avaldab komisjon viite sellele Euroopa standardile viivitamata Euroopa Liidu Teatajas.


  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. mai 2023. aasta määrus (EL) 2023/988, milles käsitletakse üldist tooteohutust ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1025/2012 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2020/1828 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/95/EÜ ja nõukogu direktiiv 87/357/EMÜ (ELT L 135, 23.5.2023, lk 1).“;" |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 10 lisatakse järgmine lõige:

„7.   Kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/988 (*1) toetuseks koostatud Euroopa standard vastab kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud üldisele ohutusnõudele ja kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud eriohutusnõuetele, avaldab komisjon viite sellele Euroopa standardile viivitamata Euroopa Liidu Teatajas.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. mai 2023. aasta määrus (EL) 2023/988, milles käsitletakse üldist tooteohutust ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1025/2012 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2020/1828 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/95/EÜ ja nõukogu direktiiv 87/357/EMÜ (ELT L 135, 23.5.2023, lk 1).“;"

*1

| 2) | Artikli 11 lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmiselt:

  „1.   Kui liikmesriik või Euroopa Parlament leiab, et harmoneeritud standard või määruse (EL) 2023/988. toetuseks koostatud Euroopa standard ei vasta täielikult nõuetele, mida see peaks eesmärgi kohaselt täitma ja mis on sätestatud asjakohastes liidu ühtlustamisõigusaktides või kõnealuses määruses, teatab ta sellest komisjonile ja lisab üksikasjaliku selgituse. Pärast konsulteerimist asjaomaste liidu ühtlustamisõigusaktidega loodud komiteega (kui see on olemas) või kõnealuse määrusega loodud komiteega või valdkondlike ekspertidega otsustab komisjon






  a) | avaldada viited harmoneeritud standardile või kõnealuse määruse toetuseks koostatud asjaomasele Euroopa standardile Euroopa Liidu Teatajas, jätta need avaldamata või avaldada need seal piirangutega; ning |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 11 lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmiselt:

„1.   Kui liikmesriik või Euroopa Parlament leiab, et harmoneeritud standard või määruse (EL) 2023/988. toetuseks koostatud Euroopa standard ei vasta täielikult nõuetele, mida see peaks eesmärgi kohaselt täitma ja mis on sätestatud asjakohastes liidu ühtlustamisõigusaktides või kõnealuses määruses, teatab ta sellest komisjonile ja lisab üksikasjaliku selgituse. Pärast konsulteerimist asjaomaste liidu ühtlustamisõigusaktidega loodud komiteega (kui see on olemas) või kõnealuse määrusega loodud komiteega või valdkondlike ekspertidega otsustab komisjon

a)

avaldada viited harmoneeritud standardile või kõnealuse määruse toetuseks koostatud asjaomasele Euroopa standardile Euroopa Liidu Teatajas, jätta need avaldamata või avaldada need seal piirangutega; ning

| b) | säilitada viited harmoneeritud standardile või kõnealuse määruse toetuseks koostatud asjaomasele Euroopa standardile Euroopa Liidu Teatajas, säilitada need piirangutega või need eemaldada. |
| --- | --- |

b)

säilitada viited harmoneeritud standardile või kõnealuse määruse toetuseks koostatud asjaomasele Euroopa standardile Euroopa Liidu Teatajas, säilitada need piirangutega või need eemaldada.

2.   Komisjon avaldab oma veebisaidil teabe harmoneeritud standardite ja määruse (EL) 2023/988 toetuseks koostatud Euroopa standardite kohta, mille kohta on tehtud lõike 1 kohane otsus.

3.   Komisjon teatab lõike 1 kohaselt tehtud otsustest asjaomasele Euroopa standardiorganisatsioonile ja taotleb vajaduse korral harmoneeritud standardite või määruse (EL) 2023/988 toetuseks. koostatud asjaomaste Euroopa standardite läbivaatamist.“

Artikkel 49

Direktiivi (EL) 2020/1828 muutmine

Direktiivi (EL) 2020/1828 I lisa punkt 8 asendatakse järgmisega:

| „8. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. mai 2023. aasta määrus (EL) 2023/988, milles käsitletakse üldist tooteohutust ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1025/2012 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2020/1828 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/95/EÜ ja nõukogu direktiiv 87/357/EMÜ (ELT L 135, 23.5.2023, lk 1).“ |
| --- | --- |

„8.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. mai 2023. aasta määrus (EL) 2023/988, milles käsitletakse üldist tooteohutust ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1025/2012 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2020/1828 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/95/EÜ ja nõukogu direktiiv 87/357/EMÜ (ELT L 135, 23.5.2023, lk 1).“

Artikkel 50

Kehtetuks tunnistamine

1.   Direktiivid 87/357/EMÜ ja 2001/95/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 13. detsembrist 2024.

2.   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja määrusele (EL) nr 1025/2012 ning viiteid loetakse vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 51

Üleminekusäte

Liikmesriigid ei tohi takistada direktiiviga 2001/95/EÜ reguleeritud toodete turul kättesaadavaks tegemist, kui need vastavad nimetatud direktiivi nõuetele ning kui need on turule lastud enne 13. detsembrit 2024.

Artikkel 52

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 13. detsembrist 2024.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 10. mai 2023

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ROSWALL

---

(1)  
  ELT C 105, 4.3.2022, lk 99.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 30. märtsi 2023. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 25. aprilli 2023. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiiv 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta (EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4).

3

(4)  Nõukogu 25. juuni 1987. aasta direktiiv 87/357/EMÜ tervist või turvalisust ohustavaid eksitava välimusega tooteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 192, 11.7.1987, lk 49).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1020 turujärelevalve ja toodete vastavuse kohta ning millega muudetakse direktiivi 2004/42/EÜ ja määruseid (EÜ) nr 765/2008 ja (EL) nr 305/2011 (ELT L 169, 25.6.2019, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus) (ELT L 95, 7.4.2017, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ (ELT L 338, 13.11.2004, lk 4).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ (ELT L 317, 23.11.2016, lk 4).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus) (ELT L 300, 14.11.2009, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1).

12

(13)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiiv 2011/83/EL tarbija õiguste kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/44/EÜ ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 85/577/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/7/EÜ (ELT L 304, 22.11.2011, lk 64).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. oktoobri 2022. aasta määrus (EL) 2022/2065, mis käsitleb digiteenuste ühtset turgu ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ (digiteenuste määrus) (ELT L 277, 27.10.2022, lk 1).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/771 kaupade müügilepingute teatavate aspektide kohta, millega muudetakse määrust (EL) 2017/2394 ja direktiivi 2009/22/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/44/EÜ (ELT L 136, 22.5.2019, lk 28).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/770 digisisu üleandmise ja digiteenuste osutamise lepingute teatavate aspektide kohta (ELT L 136, 22.5.2019, lk 1).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/1828, mis käsitleb tarbijate kollektiivsete huvide kaitsmise esindushagisid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/22/EÜ (ELT L 409, 4.12.2020, lk 1).

21

(22)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

25

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).

26

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/67/EÜ ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (EÜT L 15, 21.1.1998, lk 14).

27

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. aprilli 2018. aasta määrus (EL) 2018/644 postipakkide piiriülese kättetoimetamise teenuste kohta (ELT L 112, 2.5.2018, lk 19).

28

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrus (EL) 2019/515, mis käsitleb teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate kaupade vastastikust tunnustamist ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 764/2008 (ELT L 91, 29.3.2019, lk 1).

29

(30)  Komisjoni 8. novembri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2019/417, milles sätestatakse üldist tooteohutust käsitleva direktiivi 2001/95/EÜ artikliga 12 ette nähtud Euroopa Liidu kiire teabevahetuse süsteemi RAPEX ja selle teavitamissüsteemi haldamise suunised (ELT L 73, 15.3.2019, lk 121).

30

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

31

(32)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

32

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

33

(34)  Nõukogu 25. juuli 1985. aasta direktiiv 85/374/EMÜ liikmesriikide tootevastutust käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 210, 7.8.1985, lk 29).

34

---

LISA

VASTAVUSTABEL

| Direktiiv 87/357/EMÜ | Direktiiv 2001/95/EÜ | Määrus (EL) nr 1025/2012 | Käesolev määrus |
| --- | --- | --- | --- |
| | Artikli 1 lõige 2 | | Artikli 2 lõiked 1 ja 2 |
| | Artikkel 2, välja arvatud punkti a teine lõik ja punkti b teine lõik | Artikkel 3 |
| | Artikli 2 punkti a teine lõik | Artikli 2 lõike 2 punkt i ja artikli 2 lõige 3 |
| | Artikli 2 punkti b teine lõik | Artikli 6 lõige 2 |
| | Artikli 3 lõige 1 | Artikkel 5 |
| | Artikli 3 lõige 2 | Artikli 7 lõige 1 |
| | Artikli 3 lõige 3 | Artikkel 8 |
| | Artikli 3 lõige 4 | Artikli 7 lõige 3 |
| | Artikli 4 lõike 1 punktid a ja b | Artikli 10 lõige 1 | Artikli 7 lõige 2 |
| | Artikli 4 lõike 1 punkt c | - | - |
| | Artikli 4 lõike 1 punkt d | - | - |
| | Artikli 4 lõike 2 esimene lõik | Artikli 10 lõige 7 | Artikli 48 lõike 1 punkt a |
| | Artikli 4 lõike 2 teine lõik | - | - |
| | Artikli 4 lõike 2 kolmas ja neljas lõik | Artikli 11 lõike 1 punkt b | Artikli 48 lõike 1 punkt b |
| | Artikli 5 lõike 1 esimene lõik | Artikli 9 lõige 7 |
| | Artikli 5 lõike 1 teine lõik | - |
| | Artikli 5 lõike 1 kolmanda lõigu punkt a | Artikli 9 lõiked 10, 12 ja 13 ning artikli 11 lõiked 9 ja 10 |
| | Artikli 5 lõike 1 kolmanda lõigu punkt b | Artikli 9 lõige 8 ja artikli 11 lõige 8 |
| | Artikli 5 lõike 1 neljanda lõigu punkt a | Artikli 9 lõiked 5 ja 6, artikli 11 lõige 3 |
| | Artikli 5 lõike 1 neljanda lõigu punkti b esimene lause | Artikli 9 lõiked 2 ja 3 |
| | Artikli 5 lõike 1 neljanda lõigu punkti b teine lause | Artikli 9 lõiked 11, 12 ja 13 ja artikli 11 lõiked 9, 10 ja 11 |
| | Artikli 5 lõike 1 viies lõik | Artikli 9 lõike 8 punkt a |
| | Artikli 5 lõige 2 | Artikli 12 lõiked 1 ja 3 |
| | Artikli 5 lõike 3 esimene lõik | Artikli 9 lõige 8, artikli 11 lõige 8 ja artikli 12 lõige 4 |
| | Artikli 5 lõike 3 teine lõik | - |
| | Artikli 5 lõige 4 | Artikkel 15 |
| | Artiklid 6–9 | Artikli 2 lõige 2, artiklid 23 ja 44 |
| | Artikli 10 lõige 1 | Artikkel 30 |
| | Artikli 10 lõige 2 | Artiklid 31 ja 32 |
| | Artikli 11 lõike 1 esimene lõik | Artikli 26 lõige 3 |
| | Artikli 11 lõike 1 teine lõik | - |
| | Artikli 11 lõike 1 kolmas lõik | Artikli 26 lõige 10 |
| | Artikli 11 lõige 2 | Artikli 26 lõige 5 |
| | Artikli 12 lõike 1 esimene ja neljas lõik | Artikli 26 lõiked 1 ja 2 |
| | Artikli 12 lõike 1 teine lõik | - |
| | Artikli 12 lõike 1 kolmas lõik | - |
| | Artikli 12 lõige 2 | Artikli 26 lõiked 5 ja 7 |
| | Artikli 12 lõige 3 | Artikli 26 lõige 10 |
| | Artikli 12 lõige 4 | Artikli 40 lõiked 2–6 |
| | Artikkel 13 | Artikkel 28 |
| | Artiklid 14 ja 15 | Artikkel 46 |
| | Artikli 16 lõike 1 esimene lõik | Artikli 33 lõige 1 |
| | Artikli 16 lõike 1 teine lõik | Artikli 33 lõige 2 |
| | Artikli 16 lõige 2 | Artikli 33 lõige 3 |
| | Artikkel 17 | Artikli 43 lõige 2 |
| | Artikli 18 lõiked 1 ja 2 | Artikkel 23 |
| | Artikli 18 lõige 3 | Artikli 43 lõige 1 |
| | Artikli 19 lõige 1 | - |
| | Artikli 19 lõige 2 | Artikkel 47 |
| | Artikkel 20 | - |
| | Artikkel 21 | Artikkel 52 |
| | I lisa punkt 1 | Artikli 9 lõige 8, artikli 10 lõike 2 punkt c, artikli 11 lõige 8 ja artikli 12 lõige 4 |
| | I lisa punktid 2 ja 3 | Artikkel 26 |
| | III lisa | - |
| | IV lisa | Lisa |
| Artiklid 1 ja 2 | | Artikli 6 lõike 1 esimene lõik ja artikli 6 lõike 1 punkti f alapunkt i |
| Artiklid 3–7 | | - |

Direktiiv 87/357/EMÜ

Direktiiv 2001/95/EÜ

Määrus (EL) nr 1025/2012

Käesolev määrus

Artikli 1 lõige 2

Artikli 2 lõiked 1 ja 2

Artikkel 2, välja arvatud punkti a teine lõik ja punkti b teine lõik

Artikkel 3

Artikli 2 punkti a teine lõik

Artikli 2 lõike 2 punkt i ja artikli 2 lõige 3

Artikli 2 punkti b teine lõik

Artikli 6 lõige 2

Artikli 3 lõige 1

Artikkel 5

Artikli 3 lõige 2

Artikli 7 lõige 1

Artikli 3 lõige 3

Artikkel 8

Artikli 3 lõige 4

Artikli 7 lõige 3

Artikli 4 lõike 1 punktid a ja b

Artikli 10 lõige 1

Artikli 7 lõige 2

Artikli 4 lõike 1 punkt c

-

-

Artikli 4 lõike 1 punkt d

-

-

Artikli 4 lõike 2 esimene lõik

Artikli 10 lõige 7

Artikli 48 lõike 1 punkt a

Artikli 4 lõike 2 teine lõik

-

-

Artikli 4 lõike 2 kolmas ja neljas lõik

Artikli 11 lõike 1 punkt b

Artikli 48 lõike 1 punkt b

Artikli 5 lõike 1 esimene lõik

Artikli 9 lõige 7

Artikli 5 lõike 1 teine lõik

-

Artikli 5 lõike 1 kolmanda lõigu punkt a

Artikli 9 lõiked 10, 12 ja 13 ning artikli 11 lõiked 9 ja 10

Artikli 5 lõike 1 kolmanda lõigu punkt b

Artikli 9 lõige 8 ja artikli 11 lõige 8

Artikli 5 lõike 1 neljanda lõigu punkt a

Artikli 9 lõiked 5 ja 6, artikli 11 lõige 3

Artikli 5 lõike 1 neljanda lõigu punkti b esimene lause

Artikli 9 lõiked 2 ja 3

Artikli 5 lõike 1 neljanda lõigu punkti b teine lause

Artikli 9 lõiked 11, 12 ja 13 ja artikli 11 lõiked 9, 10 ja 11

Artikli 5 lõike 1 viies lõik

Artikli 9 lõike 8 punkt a

Artikli 5 lõige 2

Artikli 12 lõiked 1 ja 3

Artikli 5 lõike 3 esimene lõik

Artikli 9 lõige 8, artikli 11 lõige 8 ja artikli 12 lõige 4

Artikli 5 lõike 3 teine lõik

-

Artikli 5 lõige 4

Artikkel 15

Artiklid 6–9

Artikli 2 lõige 2, artiklid 23 ja 44

Artikli 10 lõige 1

Artikkel 30

Artikli 10 lõige 2

Artiklid 31 ja 32

Artikli 11 lõike 1 esimene lõik

Artikli 26 lõige 3

Artikli 11 lõike 1 teine lõik

-

Artikli 11 lõike 1 kolmas lõik

Artikli 26 lõige 10

Artikli 11 lõige 2

Artikli 26 lõige 5

Artikli 12 lõike 1 esimene ja neljas lõik

Artikli 26 lõiked 1 ja 2

Artikli 12 lõike 1 teine lõik

-

Artikli 12 lõike 1 kolmas lõik

-

Artikli 12 lõige 2

Artikli 26 lõiked 5 ja 7

Artikli 12 lõige 3

Artikli 26 lõige 10

Artikli 12 lõige 4

Artikli 40 lõiked 2–6

Artikkel 13

Artikkel 28

Artiklid 14 ja 15

Artikkel 46

Artikli 16 lõike 1 esimene lõik

Artikli 33 lõige 1

Artikli 16 lõike 1 teine lõik

Artikli 33 lõige 2

Artikli 16 lõige 2

Artikli 33 lõige 3

Artikkel 17

Artikli 43 lõige 2

Artikli 18 lõiked 1 ja 2

Artikkel 23

Artikli 18 lõige 3

Artikli 43 lõige 1

Artikli 19 lõige 1

-

Artikli 19 lõige 2

Artikkel 47

Artikkel 20

-

Artikkel 21

Artikkel 52

I lisa punkt 1

Artikli 9 lõige 8, artikli 10 lõike 2 punkt c, artikli 11 lõige 8 ja artikli 12 lõige 4

I lisa punktid 2 ja 3

Artikkel 26

III lisa

-

IV lisa

Lisa

Artiklid 1 ja 2

Artikli 6 lõike 1 esimene lõik ja artikli 6 lõike 1 punkti f alapunkt i

Artiklid 3–7

-

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 23.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 135/52 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 135/52

---

Teatis, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXVIII artikli kohase lepingu (milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu) jõustumise kuupäeva

Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXVIII artikli kohane leping, milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu (1) ja mis allkirjastati Brüsselis 17. jaanuaril 2023, jõustus 2. mail 2023.

1

---

(1)  
  ELT L 119, 5.5.2023, lk 3.

1

---

MÄÄRUSED

| 23.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 135/53 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 135/53

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/989,

22. mai 2023,

millega muudetakse ja parandatakse määrust (EL) nr 1321/2014 (õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91, (1) eriti selle artikli 17 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EL) nr 1321/2014 (2) on sätestatud õhusõidukite jätkuva lennukõlblikkuse nõuded, sealhulgas toodete hooldusjärgse kasutuselevõtu eest vastutavate töötajate kvalifikatsioon ja load. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EL) nr 1321/2014 (2) on sätestatud õhusõidukite jätkuva lennukõlblikkuse nõuded, sealhulgas toodete hooldusjärgse kasutuselevõtu eest vastutavate töötajate kvalifikatsioon ja load.

| (2) | Mõiste „keerukas mootoriga õhusõiduk“ oli määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 (3) artikli 3 punktis j ning see tunnistati kehtetuks määrusega (EL) 2018/1139. Määruse (EL) 2018/1139 artikli 140 lõike 2 punkti b kohaselt tuleb määrust (EL) nr 1321/2014 kõnealuse mõiste määratluse osas kohandada määrusega (EL) 2018/1139. |
| --- | --- |

(2)

Mõiste „keerukas mootoriga õhusõiduk“ oli määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 (3) artikli 3 punktis j ning see tunnistati kehtetuks määrusega (EL) 2018/1139. Määruse (EL) 2018/1139 artikli 140 lõike 2 punkti b kohaselt tuleb määrust (EL) nr 1321/2014 kõnealuse mõiste määratluse osas kohandada määrusega (EL) 2018/1139.

| (3) | Selleks et tõhustada lennundustehniliste töötajate lubade väljaandmist ja asjaomast koolitussüsteemi, on vaja muuta määruse (EL) nr 1321/2014 III lisas (osa 66) ja IV lisas (osa 147) lennundustehniliste töötajate lubade ja asjaomaste koolitusorganisatsioonide suhtes kehtestatud nõudeid. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tõhustada lennundustehniliste töötajate lubade väljaandmist ja asjaomast koolitussüsteemi, on vaja muuta määruse (EL) nr 1321/2014 III lisas (osa 66) ja IV lisas (osa 147) lennundustehniliste töötajate lubade ja asjaomaste koolitusorganisatsioonide suhtes kehtestatud nõudeid.

| (4) | Eelkõige on vaja lihtsustada tüübipädevusmärke lisamist lennundustehnilise töötaja loale selliste õhusõidukite puhul, mille kohta ükski määruse (EL) nr 1321/2014 IV lisa kohaselt sertifitseeritud organisatsioon ei korralda tüübikoolituskursusi, säilitades sama ohutustaseme ja võrdsed tingimused. Samuti on vaja ajakohastada õhusõidukite hooldusega tegelevate volitatud lennundustehniliste töötajate baaskoolituskava, suurendada lennundustehnilise töötaja loa kategooria esimese tüübipädevusmärke puhul nõutava töökohakoolituse tõhusust ning võtta kõnealuses lisas esitatud eeskirjade korrapärase ajakohastamise raames kasutusele uued koolitusmeetodid ja -tehnoloogiad ning teha muid parandusi. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige on vaja lihtsustada tüübipädevusmärke lisamist lennundustehnilise töötaja loale selliste õhusõidukite puhul, mille kohta ükski määruse (EL) nr 1321/2014 IV lisa kohaselt sertifitseeritud organisatsioon ei korralda tüübikoolituskursusi, säilitades sama ohutustaseme ja võrdsed tingimused. Samuti on vaja ajakohastada õhusõidukite hooldusega tegelevate volitatud lennundustehniliste töötajate baaskoolituskava, suurendada lennundustehnilise töötaja loa kategooria esimese tüübipädevusmärke puhul nõutava töökohakoolituse tõhusust ning võtta kõnealuses lisas esitatud eeskirjade korrapärase ajakohastamise raames kasutusele uued koolitusmeetodid ja -tehnoloogiad ning teha muid parandusi.

| (5) | Määrust (EL) nr 1321/2014 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EL) nr 1321/2014 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (6) | Muudatused põhinevad Euroopa Liidu Lennundusohutusameti arvamusel nr 07/2022 (4) kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktiga b ja artikli 76 lõikega 1. |
| --- | --- |

(6)

Muudatused põhinevad Euroopa Liidu Lennundusohutusameti arvamusel nr 07/2022 (4) kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktiga b ja artikli 76 lõikega 1.

| (7) | Selleks et tagada hooldustöötajate koolitusorganisatsioonide ja lube väljaandvate asutuste vastavus käesoleva määrusega kehtestatud uutele eeskirjadele ja menetlustele, tuleks ette näha piisav üleminekuperiood. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada hooldustöötajate koolitusorganisatsioonide ja lube väljaandvate asutuste vastavus käesoleva määrusega kehtestatud uutele eeskirjadele ja menetlustele, tuleks ette näha piisav üleminekuperiood.

| (8) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/1360 (5) muudeti määrust (EL) nr 1321/2014, et lisada viited andmetele ja teabele, mida kasutatakse jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 (6) uuele Ib lisale. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/1360 (5) muudeti määrust (EL) nr 1321/2014, et lisada viited andmetele ja teabele, mida kasutatakse jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 (6) uuele Ib lisale.

| (9) | Rakendusmäärusega (EL) 2022/1360 jäeti tahtmatult välja määruse (EL) nr 1321/2014 I lisa (osa M) punkti M.A.302 alapunkti d alapunkt 3 ning Vb lisa (osa ML) punkti ML.A.302 alapunkti c alapunktid 3–9, mis oleks tulnud sisse jätta. Rakendusmäärusega (EL) 2022/1360 lisati määruse (EL) nr 1321/2014 I lisa (osa M) punkti M.A.502 tahtmatult veel üks alapunkt e, selle asemel et see asendada. |
| --- | --- |

(9)

Rakendusmäärusega (EL) 2022/1360 jäeti tahtmatult välja määruse (EL) nr 1321/2014 I lisa (osa M) punkti M.A.302 alapunkti d alapunkt 3 ning Vb lisa (osa ML) punkti ML.A.302 alapunkti c alapunktid 3–9, mis oleks tulnud sisse jätta. Rakendusmäärusega (EL) 2022/1360 lisati määruse (EL) nr 1321/2014 I lisa (osa M) punkti M.A.502 tahtmatult veel üks alapunkt e, selle asemel et see asendada.

| (10) | Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 1321/2014 vastavalt parandada. |
| --- | --- |

(10)

Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 1321/2014 vastavalt parandada.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 1321/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt t asendatakse järgmisega:






  „t) | „juhtimissüsteemide ühtlustamine“ – koordineeritud protsess, mille käigus kahe või enama organisatsiooni juhtimissüsteemid suhtlevad omavahel ning jagavad teavet ja meetodeid, et saavutada ühised või järjepidevad ohutusalased ja nõuetele vastavuse jälgimisega seotud eesmärgid;“ |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt t asendatakse järgmisega:

„t)

„juhtimissüsteemide ühtlustamine“ – koordineeritud protsess, mille käigus kahe või enama organisatsiooni juhtimissüsteemid suhtlevad omavahel ning jagavad teavet ja meetodeid, et saavutada ühised või järjepidevad ohutusalased ja nõuetele vastavuse jälgimisega seotud eesmärgid;“

| b) | lisatakse punkt u:






  „u) | „keerukas mootorõhusõiduk“ –






  i) | lennuk,






  — | mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on üle 5 700 kg või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt u:

„u)

„keerukas mootorõhusõiduk“ –

i)

lennuk,

—

mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on üle 5 700 kg või

| — | mille suurim lubatud reisijakohtade arv on sertifikaadi kohaselt rohkem kui 19 või |
| --- | --- |

—

mille suurim lubatud reisijakohtade arv on sertifikaadi kohaselt rohkem kui 19 või

| — | mis on sertifitseeritud lendamiseks vähemalt kahest piloodist koosneva meeskonnaga või |
| --- | --- |

—

mis on sertifitseeritud lendamiseks vähemalt kahest piloodist koosneva meeskonnaga või

| — | millel on turboreaktiivmootor(id) või rohkem kui üks turbopropellermootor või |
| --- | --- |

—

millel on turboreaktiivmootor(id) või rohkem kui üks turbopropellermootor või

| ii) | kopter, mis on sertifikaadi kohaselt:






  — | maksimaalse stardimassiga üle 3 175 kg või |
| --- | --- | --- |

ii)

kopter, mis on sertifikaadi kohaselt:

—

maksimaalse stardimassiga üle 3 175 kg või

| — | suurima reisijakohtade arvuga rohkem kui üheksa või |
| --- | --- |

—

suurima reisijakohtade arvuga rohkem kui üheksa või

| — | ette nähtud lendamiseks vähemalt kahest piloodist koosneva meeskonnaga või |
| --- | --- |

—

ette nähtud lendamiseks vähemalt kahest piloodist koosneva meeskonnaga või

| iii) | kopterlennuk;“ |
| --- | --- |

iii)

kopterlennuk;“

| 2) | artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Koolitusorganisatsioonidele ja lube väljaandvatele pädevatele asutustele esitatavad nõuded“; |
| --- | --- | --- |

2)

artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Koolitusorganisatsioonidele ja lube väljaandvatele pädevatele asutustele esitatavad nõuded“;

| b) | lisatakse lõiked 4, 5 ja 6:

  „4.   Baaskoolituskursus või selle osa, mis algas enne 12. juunit 2024 lõpetatakse (sh kõik sellega seotud eksamid) enne 12. juunit 2026. Asjakohased tunnistused antakse samuti välja enne 12. juunit 2026.


  5.   Lõikes 4 osutatud tunnistused antakse välja kooskõlas käesoleva määruse redaktsiooniga, mida kohaldatakse enne 12. juunit 2024.


  6.   III lisa (osa 66) kohase lennundustehnilise töötaja loa väljaandmisel või muutmisel pärast 12. juunit 2024 aktsepteerib pädev asutus taotleja baasteadmiste eksami staatust, mis vastab käesoleva määruse redaktsioonile, mida kohaldatakse enne 12. juunit 2024, käesoleva määruse nõuetele vastavana redaktsioonis, mida kohaldatakse alates 12. juunist 2024.“
  ; |
| --- | --- |

b)

lisatakse lõiked 4, 5 ja 6:

„4.   Baaskoolituskursus või selle osa, mis algas enne 12. juunit 2024 lõpetatakse (sh kõik sellega seotud eksamid) enne 12. juunit 2026. Asjakohased tunnistused antakse samuti välja enne 12. juunit 2026.

5.   Lõikes 4 osutatud tunnistused antakse välja kooskõlas käesoleva määruse redaktsiooniga, mida kohaldatakse enne 12. juunit 2024.

6.   III lisa (osa 66) kohase lennundustehnilise töötaja loa väljaandmisel või muutmisel pärast 12. juunit 2024 aktsepteerib pädev asutus taotleja baasteadmiste eksami staatust, mis vastab käesoleva määruse redaktsioonile, mida kohaldatakse enne 12. juunit 2024, käesoleva määruse nõuetele vastavana redaktsioonis, mida kohaldatakse alates 12. juunist 2024.“

| 3) | III lisa (osa 66) muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale; |
| --- | --- |

3)

III lisa (osa 66) muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale;

| 4) | IV lisa (osa 147) muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

4)

IV lisa (osa 147) muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 2

Määrust (EL) nr 1321/2014 parandatakse järgmiselt.

| 1) | I lisa (osa M) parandatakse vastavalt käesoleva määruse III lisale; |
| --- | --- |

1)

I lisa (osa M) parandatakse vastavalt käesoleva määruse III lisale;

| 2) | Vb lisa (osa ML) parandatakse vastavalt käesoleva määruse IV lisale. |
| --- | --- |

2)

Vb lisa (osa ML) parandatakse vastavalt käesoleva määruse IV lisale.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 12. juunist 2024.

Artikli 1 lõiget 1 ja artiklit 2 kohaldatakse siiski alates 12. juunist 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. mai 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1321/2014 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta (ELT L 362, 17.12.2014, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ (ELT L 79, 19.3.2008, lk 1).

3

(4)  https://www.easa.europa.eu/document-library/opinions

4

(5)  Komisjoni 28. juuli 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/1360, millega muudetakse määrust (EL) nr 1321/2014 seoses proportsionaalsemate nõuete rakendamisega lennuspordis ja harrastuslennunduses kasutatavate õhusõidukite suhtes (ELT L 205, 5.8.2022, lk 115).

5

(6)  Komisjoni 3. augusti 2012. aasta määrus (EL) nr 748/2012, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (ELT L 224, 21.8.2012, lk 1).

6

---

I LISA

Määruse (EL) nr 1321/2014 III lisa (osa 66) muudetakse järgmiselt:

| 1) | sisukorda muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 66.B.1 järele lisatakse punkt 66.B.2:






  „66.B.2 | Nõuete täitmise meetodid“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

sisukorda muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 66.B.1 järele lisatakse punkt 66.B.2:

„66.B.2

Nõuete täitmise meetodid“;

| b) | punkti 66.B.130 järele lisatakse punkt 66.B.135:






  „66.B.135 | Multimeediapõhiste koolituskursuste heakskiitmise kord“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkti 66.B.130 järele lisatakse punkt 66.B.135:

„66.B.135

Multimeediapõhiste koolituskursuste heakskiitmise kord“;

| c) | III liite pealkiri asendatakse järgmisega:

  „III liide Õhusõidukitüübikoolituse ja tüübihindamise nõuded – töökohakoolitus“; |
| --- | --- |

c)

III liite pealkiri asendatakse järgmisega:

„III liide Õhusõidukitüübikoolituse ja tüübihindamise nõuded – töökohakoolitus“;

| d) | IV liite pealkiri asendatakse järgmisega:

  „IV liide Osa 66 kohase lennundustehnilise töötaja loa laiendamiseks nõutav kogemus ning baasteadmiste moodulid või osalised moodulid“; |
| --- | --- |

d)

IV liite pealkiri asendatakse järgmisega:

„IV liide Osa 66 kohase lennundustehnilise töötaja loa laiendamiseks nõutav kogemus ning baasteadmiste moodulid või osalised moodulid“;

| e) | lisatakse IX liite pealkiri:

  „IX liide Multimeediapõhise koolituse hindamismeetod“; |
| --- | --- |

e)

lisatakse IX liite pealkiri:

„IX liide Multimeediapõhise koolituse hindamismeetod“;

| 2) | punkti 66.A.5 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis 1 asendatakse esimene lõik järgmisega:

  „grupp 1: keerukad mootorõhusõidukid; mitme mootoriga kopterid; muud kui kolbmootoriga lennukid, mille suurim lubatud lennukõrgus ületab lennutasandi FL290; elektroonilise lennusüsteemiga varustatud õhusõidukid; muud kui ELA2 gaasiõhulaevad.“; |
| --- | --- | --- |

2)

punkti 66.A.5 muudetakse järgmiselt:

a)

punktis 1 asendatakse esimene lõik järgmisega:

„grupp 1: keerukad mootorõhusõidukid; mitme mootoriga kopterid; muud kui kolbmootoriga lennukid, mille suurim lubatud lennukõrgus ületab lennutasandi FL290; elektroonilise lennusüsteemiga varustatud õhusõidukid; muud kui ELA2 gaasiõhulaevad.“;

| b) | alapunkti 2 alapunktis i asendatakse teine taane järgmisega:






  „— | sellised turbiinmootoriga lennukid, mille amet on liigitanud kõnealusesse alamgruppi nende väiksema keerukuse tõttu;“ |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkti 2 alapunktis i asendatakse teine taane järgmisega:

„—

sellised turbiinmootoriga lennukid, mille amet on liigitanud kõnealusesse alamgruppi nende väiksema keerukuse tõttu;“

| 3) | punkti 66.A.10 alapunkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | Kui loa baaskategooriate muutmise taotlejal on punkti 66.B.105 alusel õigus taotleda loa baaskategooriate muutmist mõnes muus liikmesriigis kui talle loa välja andnud liikmesriigis, saadab II lisa (osa 145) või Vd lisa (osa CAO) kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioon lennundustehnilise töötaja loa koos EASA vormiga 19 punktis 66.1 osutatud pädevale asutusele muutmise kinnitamiseks pitseri ja allkirjaga või vajaduse korral uue loa väljaandmiseks.“; |
| --- | --- | --- |

3)

punkti 66.A.10 alapunkt e asendatakse järgmisega:

„e)

Kui loa baaskategooriate muutmise taotlejal on punkti 66.B.105 alusel õigus taotleda loa baaskategooriate muutmist mõnes muus liikmesriigis kui talle loa välja andnud liikmesriigis, saadab II lisa (osa 145) või Vd lisa (osa CAO) kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioon lennundustehnilise töötaja loa koos EASA vormiga 19 punktis 66.1 osutatud pädevale asutusele muutmise kinnitamiseks pitseri ja allkirjaga või vajaduse korral uue loa väljaandmiseks.“;

| 4) | punkti 66.A.20 alapunkti a alapunkti 7 lisatakse järgmine lõik:

  „Keerukate mootoriga õhusõidukite jaoks välja antud C-kategooria lennundustehnilise töötaja luba hõlmab C-kategooria lennundustehnilise töötaja loast tulenevaid õigusi ka muude kui keerukate mootoriga õhusõidukite puhul.“; |
| --- | --- |

4)

punkti 66.A.20 alapunkti a alapunkti 7 lisatakse järgmine lõik:

„Keerukate mootoriga õhusõidukite jaoks välja antud C-kategooria lennundustehnilise töötaja luba hõlmab C-kategooria lennundustehnilise töötaja loast tulenevaid õigusi ka muude kui keerukate mootoriga õhusõidukite puhul.“;

| 5) | punkt 66.A.25 asendatakse järgmisega:






  „66.A.25 | Nõutavad baasteadmised






  a) | Lennundustehnilise töötaja loa taotleja tõendab eksamiga asjakohaste ainemoodulite tundmist vastavalt I liitele (kohaldatakse A-, B1-, B2-, B2L-, B3- ja C-kategooria lubade suhtes) või VII liitele (kohaldatakse L-kategooria lubade suhtes). |
| --- | --- | --- | --- |

5)

punkt 66.A.25 asendatakse järgmisega:

„66.A.25

Nõutavad baasteadmised

a)

Lennundustehnilise töötaja loa taotleja tõendab eksamiga asjakohaste ainemoodulite tundmist vastavalt I liitele (kohaldatakse A-, B1-, B2-, B2L-, B3- ja C-kategooria lubade suhtes) või VII liitele (kohaldatakse L-kategooria lubade suhtes).

| b) | Baasteadmiste eksamid peavad vastama käesoleva lisa II liites (kohaldatakse A-, B1-, B2-, B2L-, B3- ja C-kategooria lubade suhtes) või VIII liites (kohaldatakse L-kategooria lubade suhtes) sätestatud nõuetele ning need viib läbi üks järgmistest:






  1) | IV lisa (osa 147) kohaselt sertifitseeritud koolitusorganisatsioon; |
| --- | --- | --- |

b)

Baasteadmiste eksamid peavad vastama käesoleva lisa II liites (kohaldatakse A-, B1-, B2-, B2L-, B3- ja C-kategooria lubade suhtes) või VIII liites (kohaldatakse L-kategooria lubade suhtes) sätestatud nõuetele ning need viib läbi üks järgmistest:

1)

IV lisa (osa 147) kohaselt sertifitseeritud koolitusorganisatsioon;

| 2) | pädev asutus; |
| --- | --- |

2)

pädev asutus;

| 3) | L-kategooria lubade puhul muu pädeva asutuse poolt kokku lepitud organisatsioon. |
| --- | --- |

3)

L-kategooria lubade puhul muu pädeva asutuse poolt kokku lepitud organisatsioon.

| c) | Baasteadmiste eksam tuleb sooritada kümne aasta jooksul enne lennundustehnilise töötaja loa taotluse või lennundustehnilise töötaja loale uue kategooria või alamkategooria lisamise taotluse esitamist. Kui baasteadmiste eksameid ei ole sooritatud selle kümneaastase ajavahemiku jooksul, võib taotleja teise võimalusena saada baasteadmiste eksami arvestatud alapunkti d kohaselt.
  Kümneaastase kehtivusaja nõuet kohaldatakse iga konkreetset moodulit käsitleva eksami suhtes, välja arvatud nende puhul, mis on juba läbitud mõne muu juhiloakategooria raames ja mille luba on juba välja antud. |
| --- | --- |

c)

Baasteadmiste eksam tuleb sooritada kümne aasta jooksul enne lennundustehnilise töötaja loa taotluse või lennundustehnilise töötaja loale uue kategooria või alamkategooria lisamise taotluse esitamist. Kui baasteadmiste eksameid ei ole sooritatud selle kümneaastase ajavahemiku jooksul, võib taotleja teise võimalusena saada baasteadmiste eksami arvestatud alapunkti d kohaselt.

Kümneaastase kehtivusaja nõuet kohaldatakse iga konkreetset moodulit käsitleva eksami suhtes, välja arvatud nende puhul, mis on juba läbitud mõne muu juhiloakategooria raames ja mille luba on juba välja antud.

| d) | Taotleja võib esitada pädevale asutusele taotluse baasteadmiste-alaste tulemuste täielikuks või osaliseks arvestamiseks seoses järgmisega:






  1) | baasteadmiste eksamid, mis on sooritatud rohkem kui kümme aastat enne lennundustehnilise töötaja loa taotluse esitamist (vt punkt c); |
| --- | --- | --- |

d)

Taotleja võib esitada pädevale asutusele taotluse baasteadmiste-alaste tulemuste täielikuks või osaliseks arvestamiseks seoses järgmisega:

1)

baasteadmiste eksamid, mis on sooritatud rohkem kui kümme aastat enne lennundustehnilise töötaja loa taotluse esitamist (vt punkt c);

| 2) | muu riiklik tehniline koolitus ja eksamid, mida pädev asutus peab samaväärseks käesolevas lisas esitatud vastavate baasteadmiste nõuetega.
  Taotleja esitab tõendid sooritatud eksamite tulemuste kohta, viidates pädeva asutuse poolt III lisa (osa 66) B jao E alajao kohaselt heaks kiidetud eksamitulemuste arvestamise aruandele. |
| --- | --- |

2)

muu riiklik tehniline koolitus ja eksamid, mida pädev asutus peab samaväärseks käesolevas lisas esitatud vastavate baasteadmiste nõuetega.

Taotleja esitab tõendid sooritatud eksamite tulemuste kohta, viidates pädeva asutuse poolt III lisa (osa 66) B jao E alajao kohaselt heaks kiidetud eksamitulemuste arvestamise aruandele.

| e) | Käesoleva lisa I liite 1. ja 2. moodulita baaskoolituskursus loetakse IV lisa (osa 147) kohaselt heaks kiidetud täielikuks baaskoolituskursuseks üksnes juhul, kui taotleja tõendab hiljem eksamiga kõnealuste moodulite tundmist ja pädev asutus võtab eksamitulemusi arvesse. |
| --- | --- |

e)

Käesoleva lisa I liite 1. ja 2. moodulita baaskoolituskursus loetakse IV lisa (osa 147) kohaselt heaks kiidetud täielikuks baaskoolituskursuseks üksnes juhul, kui taotleja tõendab hiljem eksamiga kõnealuste moodulite tundmist ja pädev asutus võtab eksamitulemusi arvesse.

| f) | Lennundustehnilise töötaja loa omanik, kes taotleb erineva kategooria või alamkategooria lisamist, täiendab teadmiste taset eksamiga vastavalt I liitele (kohaldatakse A-, B1-, B2-, B2L-, B3- ja C-kategooria lubade suhtes) või VII liitele (kohaldatakse L-kategooria lubade suhtes).
  IV liites on esitatud I liite (B1-, B2-, B2L-, B3- ja C-kategooria lubade puhul) või VII liite (L-kategooria lubade puhul) moodulid, mis on vajalikud käesoleva lisa kohaselt olemasolevale loale uue kategooria või alamkategooria lisamiseks.“; |
| --- | --- |

f)

Lennundustehnilise töötaja loa omanik, kes taotleb erineva kategooria või alamkategooria lisamist, täiendab teadmiste taset eksamiga vastavalt I liitele (kohaldatakse A-, B1-, B2-, B2L-, B3- ja C-kategooria lubade suhtes) või VII liitele (kohaldatakse L-kategooria lubade suhtes).

IV liites on esitatud I liite (B1-, B2-, B2L-, B3- ja C-kategooria lubade puhul) või VII liite (L-kategooria lubade puhul) moodulid, mis on vajalikud käesoleva lisa kohaselt olemasolevale loale uue kategooria või alamkategooria lisamiseks.“;

| 6) | punkti 66.A.30 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkti a alapunkti 2b teine ja kolmas lõik jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

6)

punkti 66.A.30 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkti a alapunkti 2b teine ja kolmas lõik jäetakse välja;

| b) | alapunkti a alapunktid 3, 4 ja 5 asendatakse järgmisega:






  „3. | C-kategooriasse kuuluvate keerukate mootorõhusõidukite puhul:






  i) | kolm aastat kogemust II lisa (osa 145) jaotise 145.A.35 kohase tugitöötajana või nii tugi- kui ka lennundustehnilise töötajana B1.1- või B1.3-alamkategooria või B2-kategooria õiguste kasutamisel keerukaid mootoriga õhusõidukeid hooldavas hooldusorganisatsioonis, sealhulgas 12-kuuline baashoolduse tugipersonalina töötamise kogemus, või |
| --- | --- | --- | --- |

b)

alapunkti a alapunktid 3, 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„3.

C-kategooriasse kuuluvate keerukate mootorõhusõidukite puhul:

i)

kolm aastat kogemust II lisa (osa 145) jaotise 145.A.35 kohase tugitöötajana või nii tugi- kui ka lennundustehnilise töötajana B1.1- või B1.3-alamkategooria või B2-kategooria õiguste kasutamisel keerukaid mootoriga õhusõidukeid hooldavas hooldusorganisatsioonis, sealhulgas 12-kuuline baashoolduse tugipersonalina töötamise kogemus, või

| ii) | viis aastat kogemust II lisa (osa 145) jaotise 145.A.35 kohase tugitöötajana või nii tugi- kui ka lennundustehnilise töötajana B1.2- või B1.4-alamkategooria või L5-kategooria õiguste kasutamisel keerukaid mootoriga õhusõidukeid hooldavas hooldusorganisatsioonis, sealhulgas 12-kuuline baashoolduse tugipersonalina töötamise kogemus, või |
| --- | --- |

ii)

viis aastat kogemust II lisa (osa 145) jaotise 145.A.35 kohase tugitöötajana või nii tugi- kui ka lennundustehnilise töötajana B1.2- või B1.4-alamkategooria või L5-kategooria õiguste kasutamisel keerukaid mootoriga õhusõidukeid hooldavas hooldusorganisatsioonis, sealhulgas 12-kuuline baashoolduse tugipersonalina töötamise kogemus, või

| iii) | taotlejate puhul, kellel on akadeemiline kraad, kolm aastat kogemust õhusõiduki hoolduskeskkonnas töötamisel esindusliku valikuga otseselt õhusõiduki hooldusega seotud ülesannetest, sealhulgas kuue kuu pikkune osalemine käitatavate keerukate mootoriga õhusõidukite põhihooldusülesannete täitmisel; |
| --- | --- |

iii)

taotlejate puhul, kellel on akadeemiline kraad, kolm aastat kogemust õhusõiduki hoolduskeskkonnas töötamisel esindusliku valikuga otseselt õhusõiduki hooldusega seotud ülesannetest, sealhulgas kuue kuu pikkune osalemine käitatavate keerukate mootoriga õhusõidukite põhihooldusülesannete täitmisel;

| iv) | C-kategooriasse kuuluvate muude kui keerukate mootoriga õhusõidukite pädevuse laiendamiseks C-kategooriasse kuuluvatele keerukatele mootoriga õhusõidukitele:






  a) | kaks aastat kogemust II lisa (osa 145) jaotise 145.A.35 kohase tugitöötajana või nii tugi- kui ka lennundustehnilise töötajana B1.1-, B1.2-, B1.3- või B1.4-alamkategooria või B2- või L5-kategooria õiguste kasutamisel keerukaid mootoriga õhusõidukeid käitavas hooldusorganisatsioonis, sealhulgas kuuekuuline baashoolduse tugipersonalina töötamise kogemus, või |
| --- | --- | --- |

iv)

C-kategooriasse kuuluvate muude kui keerukate mootoriga õhusõidukite pädevuse laiendamiseks C-kategooriasse kuuluvatele keerukatele mootoriga õhusõidukitele:

a)

kaks aastat kogemust II lisa (osa 145) jaotise 145.A.35 kohase tugitöötajana või nii tugi- kui ka lennundustehnilise töötajana B1.1-, B1.2-, B1.3- või B1.4-alamkategooria või B2- või L5-kategooria õiguste kasutamisel keerukaid mootoriga õhusõidukeid käitavas hooldusorganisatsioonis, sealhulgas kuuekuuline baashoolduse tugipersonalina töötamise kogemus, või

| b) | taotlejate puhul, kellel on akadeemilisel kraadil põhinev C-kategooria luba, kaks aastat kogemust õhusõiduki hoolduskeskkonnas töötamisel esindusliku valikuga otseselt õhusõiduki hooldusega seotud ülesannetest, sealhulgas kolme kuu pikkune osalemine käitatavate keerukate mootoriga õhusõidukite põhihooldusülesannete täitmisel; |
| --- | --- |

b)

taotlejate puhul, kellel on akadeemilisel kraadil põhinev C-kategooria luba, kaks aastat kogemust õhusõiduki hoolduskeskkonnas töötamisel esindusliku valikuga otseselt õhusõiduki hooldusega seotud ülesannetest, sealhulgas kolme kuu pikkune osalemine käitatavate keerukate mootoriga õhusõidukite põhihooldusülesannete täitmisel;

| 4. | C-kategooriasse kuuluvate muude kui keerukate mootorõhusõidukite puhul:






  i) | kolm aastat kogemust II lisa (osa 145) jaotise 145.A.35 kohase tugitöötajana või nii tugi- kui ka lennundustehnilise töötajana B1-, B2-, B2L-, B3- või L-kategooria õiguste kasutamisel muid kui keerukaid mootoriga õhusõidukeid käitavas hooldusorganisatsioonis, sealhulgas kuuekuuline baashoolduse tugipersonalina töötamise kogemus, või |
| --- | --- | --- |

4.

C-kategooriasse kuuluvate muude kui keerukate mootorõhusõidukite puhul:

i)

kolm aastat kogemust II lisa (osa 145) jaotise 145.A.35 kohase tugitöötajana või nii tugi- kui ka lennundustehnilise töötajana B1-, B2-, B2L-, B3- või L-kategooria õiguste kasutamisel muid kui keerukaid mootoriga õhusõidukeid käitavas hooldusorganisatsioonis, sealhulgas kuuekuuline baashoolduse tugipersonalina töötamise kogemus, või

| ii) | akadeemilise kraadi omanike puhul, kolm aastat kogemust õhusõiduki hoolduskeskkonnas töötamisel esindusliku valikuga otseselt õhusõiduki hooldusega seotud ülesannetest, sealhulgas kuue kuu pikkune osalemine käitatavate muude kui keerukate mootoriga õhusõidukite põhihooldusülesannete täitmisel; |
| --- | --- |

ii)

akadeemilise kraadi omanike puhul, kolm aastat kogemust õhusõiduki hoolduskeskkonnas töötamisel esindusliku valikuga otseselt õhusõiduki hooldusega seotud ülesannetest, sealhulgas kuue kuu pikkune osalemine käitatavate muude kui keerukate mootoriga õhusõidukite põhihooldusülesannete täitmisel;

| 5. | akadeemiline kraad peab olema vastavas tehnilises valdkonnas ja selle peab olema välja andnud ülikool või muu pädeva asutuse poolt tunnustatud kõrgharidusasutus.“; |
| --- | --- |

5.

akadeemiline kraad peab olema vastavas tehnilises valdkonnas ja selle peab olema välja andnud ülikool või muu pädeva asutuse poolt tunnustatud kõrgharidusasutus.“;

| c) | alapunkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | Olenemata alapunktist a võib arvestada II lisa (osa 145) või Vd lisa (osa CAO) kohaselt sertifitseerimata organisatsioonides omandatud õhusõidukite hooldamise kogemust, kui pädev asutus leiab, et kõnealune hooldus on samaväärne käesoleva lisa kohaselt nõutava hooldusega.
  Siiski nõutakse täiendavate kogemuste tõendamist II või Vd lisa kohaselt sertifitseeritud organisatsioonides või sõltumatute lennundustehniliste töötajate järelevalve all.“; |
| --- | --- | --- |

c)

alapunkt e asendatakse järgmisega:

„e)

Olenemata alapunktist a võib arvestada II lisa (osa 145) või Vd lisa (osa CAO) kohaselt sertifitseerimata organisatsioonides omandatud õhusõidukite hooldamise kogemust, kui pädev asutus leiab, et kõnealune hooldus on samaväärne käesoleva lisa kohaselt nõutava hooldusega.

Siiski nõutakse täiendavate kogemuste tõendamist II või Vd lisa kohaselt sertifitseeritud organisatsioonides või sõltumatute lennundustehniliste töötajate järelevalve all.“;

| 7) | punkti 66.A.40 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Lennundustehnilise töötaja loa omanik peab täitma EASA vormi 19 (vt V liide) asjaomased osad ning esitama selle koos tema valduses oleva loaga loa originaali väljaandnud pädevale asutusele, välja arvatud juhul, kui loa omanik töötab II lisa (osa 145) või Vd lisa (osa CAO) kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioonis, mille käsiraamatus on sätestatud, et kõnealune organisatsioon võib vajalikud dokumendid esitada lennundustehnilise töötaja loa omaniku nimel.“; |
| --- | --- | --- |

7)

punkti 66.A.40 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Lennundustehnilise töötaja loa omanik peab täitma EASA vormi 19 (vt V liide) asjaomased osad ning esitama selle koos tema valduses oleva loaga loa originaali väljaandnud pädevale asutusele, välja arvatud juhul, kui loa omanik töötab II lisa (osa 145) või Vd lisa (osa CAO) kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioonis, mille käsiraamatus on sätestatud, et kõnealune organisatsioon võib vajalikud dokumendid esitada lennundustehnilise töötaja loa omaniku nimel.“;

| 8) | punkti 66.A.45 alapunkti d muudetakse järgmiselt:






  a) | esimese lõigu esimene taane asendatakse järgmisega:






  „— | taotleja on edukalt sooritanud hindamise asjakohase B1-, B2- või C-kategooria õhusõidukitüübi kohta vastavalt käesoleva lisa (osa 66) III liitele;“ |
| --- | --- | --- | --- |

8)

punkti 66.A.45 alapunkti d muudetakse järgmiselt:

a)

esimese lõigu esimene taane asendatakse järgmisega:

„—

taotleja on edukalt sooritanud hindamise asjakohase B1-, B2- või C-kategooria õhusõidukitüübi kohta vastavalt käesoleva lisa (osa 66) III liitele;“

| b) | teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Need C-kategooria pädevusega töötajad, kes on kvalifikatsiooni omandanud punkti 66.A.30 alapunkti a alapunktis 5 osutatud kõrghariduse omandamise kaudu, peavad esimese asjaomase õhusõidukitüübihindamise sooritama B1- või B2-kategooria tasemel.“; |
| --- | --- |

b)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Need C-kategooria pädevusega töötajad, kes on kvalifikatsiooni omandanud punkti 66.A.30 alapunkti a alapunktis 5 osutatud kõrghariduse omandamise kaudu, peavad esimese asjaomase õhusõidukitüübihindamise sooritama B1- või B2-kategooria tasemel.“;

| 9) | punkti 66.A.45 alapunkti h alapunkti ii alapunkti 3 kolmas lõik jäetakse välja; |
| --- | --- |

9)

punkti 66.A.45 alapunkti h alapunkti ii alapunkti 3 kolmas lõik jäetakse välja;

| 10) | lisatakse punkt 66.B.2:






  „66.B.2 | Nõuete täitmise meetodid






  a) | Amet töötab välja nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid, mida võib kasutada selleks, et kontrollida määruse (EL) 2018/1139 ja selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ning rakendusaktide nõuete täitmist. |
| --- | --- | --- | --- |

10)

lisatakse punkt 66.B.2:

„66.B.2

Nõuete täitmise meetodid

a)

Amet töötab välja nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid, mida võib kasutada selleks, et kontrollida määruse (EL) 2018/1139 ja selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ning rakendusaktide nõuete täitmist.

| b) | Käesoleva määruse nõuetele vastavuse tagamiseks võib kasutada nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid. |
| --- | --- |

b)

Käesoleva määruse nõuetele vastavuse tagamiseks võib kasutada nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid.

| c) | Pädevad asutused teavitavad ametit kõigist tema järelevalve all olevate isikute või nende endi poolt käesoleva määruse nõuetele vastavuse tõendamiseks kasutatavatest nõuete täitmise alternatiivsetest meetoditest.“; |
| --- | --- |

c)

Pädevad asutused teavitavad ametit kõigist tema järelevalve all olevate isikute või nende endi poolt käesoleva määruse nõuetele vastavuse tõendamiseks kasutatavatest nõuete täitmise alternatiivsetest meetoditest.“;

| 11) | punkti 66.B.105 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:






  „66.B.105 | Lennundustehniliste töötajate lubade väljaandmise kord II lisa (osa 145) või Vd lisa (osa CAO) nõuete kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioonide kaudu“; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

punkti 66.B.105 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„66.B.105

Lennundustehniliste töötajate lubade väljaandmise kord II lisa (osa 145) või Vd lisa (osa CAO) nõuete kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioonide kaudu“;

| b) | alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | II lisa (osa 145) või Vd lisa (osa CAO) nõuete kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioon, millele pädev asutus on andnud vastava loa, võib i) lennundustehnilise töötaja loa pädeva asutuse nimel ette valmistada või ii) anda soovitusi lennundustehnilise töötaja loa taotleja kohta, nii et pädev asutus saab loa ette valmistada ja välja anda.“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

II lisa (osa 145) või Vd lisa (osa CAO) nõuete kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioon, millele pädev asutus on andnud vastava loa, võib i) lennundustehnilise töötaja loa pädeva asutuse nimel ette valmistada või ii) anda soovitusi lennundustehnilise töötaja loa taotleja kohta, nii et pädev asutus saab loa ette valmistada ja välja anda.“;

| 12) | punkti 66.B.110 alapunkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | Kogemuste ja baasteadmiste moodulid või osalised moodulid, mida on vaja uue loakategooria või -alamkategooria lisamiseks olemasolevale loale, mis on välja antud käesoleva lisa kohaselt, on esitatud IV liite tabelites.“; |
| --- | --- | --- |

12)

punkti 66.B.110 alapunkt d asendatakse järgmisega:

„d)

Kogemuste ja baasteadmiste moodulid või osalised moodulid, mida on vaja uue loakategooria või -alamkategooria lisamiseks olemasolevale loale, mis on välja antud käesoleva lisa kohaselt, on esitatud IV liite tabelites.“;

| 13) | punktile 66.B.130 lisatakse alapunkt c:






  „c) | IV lisa (osa 147) III liite kohast tunnistust (EASA vorm 149b) kasutatakse kas tüübipädevuse koolituskursuse teoreetiliste elementide, praktiliste elementide või nii teoreetiliste kui ka praktiliste elementide läbimise tõendamiseks.“; |
| --- | --- | --- |

13)

punktile 66.B.130 lisatakse alapunkt c:

„c)

IV lisa (osa 147) III liite kohast tunnistust (EASA vorm 149b) kasutatakse kas tüübipädevuse koolituskursuse teoreetiliste elementide, praktiliste elementide või nii teoreetiliste kui ka praktiliste elementide läbimise tõendamiseks.“;

| 14) | lisatakse punkt 66.B.135:






  „66.B.135 | Multimeediapõhiste koolituskursuste heakskiitmise kord
  Kui pädev asutus kiidab heaks füüsilises keskkonnas või virtuaalses keskkonnas või mõlemas pakutavad kursused, sealhulgas multimeediapõhised koolituskursused, kontrollib ta, kas õhusõiduki baaskoolitus ja õhusõidukitüübikoolitus on kooskõlas vastavalt I liite ja III liite nõuetega.
  Heakskiitmine hõlmab IX liites sätestatud põhimõtteid ja kriteeriume.“; |
| --- | --- | --- |

14)

lisatakse punkt 66.B.135:

„66.B.135

Multimeediapõhiste koolituskursuste heakskiitmise kord

Kui pädev asutus kiidab heaks füüsilises keskkonnas või virtuaalses keskkonnas või mõlemas pakutavad kursused, sealhulgas multimeediapõhised koolituskursused, kontrollib ta, kas õhusõiduki baaskoolitus ja õhusõidukitüübikoolitus on kooskõlas vastavalt I liite ja III liite nõuetega.

Heakskiitmine hõlmab IX liites sätestatud põhimõtteid ja kriteeriume.“;

| 15) | punkti 66.B.200 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunktid c ja d asendatakse järgmisega:






  „c) | Baasteadmiste eksamid peavad toimuma vastavalt I ja II liites või VII ja VIII liites (vastavalt vajadusele) kindlaksmääratud nõuetele.
  Baasteadmiste eksami sooritamist tõendatakse IV lisa (osa 147) III liites esitatud tunnistusega (EASA vorm 148b). |
| --- | --- | --- | --- |

15)

punkti 66.B.200 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunktid c ja d asendatakse järgmisega:

„c)

Baasteadmiste eksamid peavad toimuma vastavalt I ja II liites või VII ja VIII liites (vastavalt vajadusele) kindlaksmääratud nõuetele.

Baasteadmiste eksami sooritamist tõendatakse IV lisa (osa 147) III liites esitatud tunnistusega (EASA vorm 148b).

| d) | Tüübikoolituse eksamid ja tüübihindamised peavad vastama III liites kindlaksmääratud nõuetele.
  Õhusõiduki tüübikoolituse või tüübihindamise läbimist tõendatakse IV lisa (osa 147) III liites esitatud tunnistusega (EASA vorm 149b).“; |
| --- | --- |

d)

Tüübikoolituse eksamid ja tüübihindamised peavad vastama III liites kindlaksmääratud nõuetele.

Õhusõiduki tüübikoolituse või tüübihindamise läbimist tõendatakse IV lisa (osa 147) III liites esitatud tunnistusega (EASA vorm 149b).“;

| b) | alapunkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | Kandidaat tohib hindamise ajal kasutada üksnes eksamidokumente, välja arvatud teatavad eridokumendid, mida on vaja tüübihindamisel.“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt g asendatakse järgmisega:

„g)

Kandidaat tohib hindamise ajal kasutada üksnes eksamidokumente, välja arvatud teatavad eridokumendid, mida on vaja tüübihindamisel.“;

| 16) | E alajao esimene lause asendatakse järgmisega:

  „Käesolevas alajaos on sätestatud punkti 66.A.25 alapunktis d osutatud eksamitulemuste arvestamise kord.“; |
| --- | --- |

16)

E alajao esimene lause asendatakse järgmisega:

„Käesolevas alajaos on sätestatud punkti 66.A.25 alapunktis d osutatud eksamitulemuste arvestamise kord.“;

| 17) | punktile 66.B.400 lisatakse alapunkt d:






  „d) | Kui taotleja viitab muu pädeva asutuse poolt heaks kiidetud krediidiaruandele, võtab lube väljaandev asutus sellist krediidiaruannet arvesse ja küsib teiselt asutuselt nõu krediidiaruande kasutamiseks.“; |
| --- | --- | --- |

17)

punktile 66.B.400 lisatakse alapunkt d:

„d)

Kui taotleja viitab muu pädeva asutuse poolt heaks kiidetud krediidiaruandele, võtab lube väljaandev asutus sellist krediidiaruannet arvesse ja küsib teiselt asutuselt nõu krediidiaruande kasutamiseks.“;

| 18) | punkti 66.B.405 alapunkti a teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Võrdlus peab sisaldama märget selle kohta, kas taotleja on tõendanud vastavust nõuetele, selgitust iga väite kohta ning võimalikke tingimusi või täiendavaid kaalutlusi või mõlemaid.“; |
| --- | --- |

18)

punkti 66.B.405 alapunkti a teine lõik asendatakse järgmisega:

„Võrdlus peab sisaldama märget selle kohta, kas taotleja on tõendanud vastavust nõuetele, selgitust iga väite kohta ning võimalikke tingimusi või täiendavaid kaalutlusi või mõlemaid.“;

| 19) | I liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Moodulid

  Lennundustehnilise töötaja loa kategooria või alamkategooriaga seotud kvalifikatsiooni omandamiseks nõutavad põhiained on esitatud järgmises tabelis ja tähistatud ristiga (X), kusjuures „ei kohaldata“ tähendab, et ainemoodulit ei kohaldata ega nõuta.













  Ainemoodul | B1.1
  A1 | B1.2
  A2 | B1.3
  A3 | B1.4
  A4 | B3 | B2 | B2L | C |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turbiinmootor | Kolbmootor | Turbiinmootor | Kolb-mootor | Kolbmootoriga hermetiseerimata lennukid
  maksimaalse stardimassiga (MTOM) ≤ 2 t |
| 1. | MATEMAATIKA |

19)

I liidet muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

Lennundustehnilise töötaja loa kategooria või alamkategooriaga seotud kvalifikatsiooni omandamiseks nõutavad põhiained on esitatud järgmises tabelis ja tähistatud ristiga (X), kusjuures „ei kohaldata“ tähendab, et ainemoodulit ei kohaldata ega nõuta.

Ainemoodul

B1.1

A1

B1.2

A2

B1.3

A3

B1.4

A4

B3

B2

B2L

C

Turbiinmootor

Kolbmootor

Turbiinmootor

Kolb-mootor

Kolbmootoriga hermetiseerimata lennukid

maksimaalse stardimassiga (MTOM) ≤ 2 t

1.

MATEMAATIKA

X

X

X

X

X

X

X

X

| 2. | FÜÜSIKA |
| --- | --- |

2.

FÜÜSIKA

X

X

X

X

X

X

X

X

| 3. | ELEKTROTEHNIKA ALUSED |
| --- | --- |

3.

ELEKTROTEHNIKA ALUSED

X

X

X

X

X

X

X

X

| 4. | ELEKTROONIKA ALUSED |
| --- | --- |

4.

ELEKTROONIKA ALUSED

X

(ei kohaldata A1-kategooria puhul)

X

(ei kohaldata A2-kategooria puhul)

X

(ei kohaldata A3-kategooria puhul)

X

(ei kohaldata A4-kategooria puhul)

X

X

X

X

| 5. | DIGITAALTEHNIKA JA ELEKTROONILISTE MÕÕTERIISTADE SÜSTEEMID |
| --- | --- |

5.

DIGITAALTEHNIKA JA ELEKTROONILISTE MÕÕTERIISTADE SÜSTEEMID

X

X

X

X

X

X

X

X

| 6. | MATERJALID JA DETAILID |
| --- | --- |

6.

MATERJALID JA DETAILID

X

X

X

X

X

X

X

X

| 7. | HOOLDUSTÖÖD |
| --- | --- |

7.

HOOLDUSTÖÖD

X

X

X

X

X

X

X

X

| 8. | AERODÜNAAMIKA ALUSED |
| --- | --- |

8.

AERODÜNAAMIKA ALUSED

X

X

X

X

X

X

X

X

| 9. | INIMFAKTORID |
| --- | --- |

9.

INIMFAKTORID

X

X

X

X

X

X

X

X

| 10. | LENNUNDUSALASED ÕIGUSAKTID |
| --- | --- |

10.

LENNUNDUSALASED ÕIGUSAKTID

X

X

X

X

X

X

X

X

| 11. | ÕHUSÕIDUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID |
| --- | --- |

11.

ÕHUSÕIDUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID

X

X

ei kohaldata

ei kohaldata

X

ei kohaldata

ei kohaldata

11, 15 ja 17

B1.1 puhul

või

11, 16 ja 17

B1.2 puhul

või

12 ja 15

B1.3 puhul

või

12 ja 16

B1.4 puhul

või

13 ja 14

B2 puhul

| 12. | KOPTERITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID |
| --- | --- |

12.

KOPTERITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID

ei kohaldata

ei kohaldata

X

X

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

| 13. | ÕHUSÕIDUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID |
| --- | --- |

13.

ÕHUSÕIDUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

X

X

| 14. | JÕUSEADMED |
| --- | --- |

14.

JÕUSEADMED

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

X

X

| 15. | GAASITURBIINMOOTORID |
| --- | --- |

15.

GAASITURBIINMOOTORID

X

ei kohaldata

X

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

| 16. | KOLBMOOTOR |
| --- | --- |

16.

KOLBMOOTOR

ei kohaldata

X

ei kohaldata

X

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 17. | PROPELLER |
| --- | --- |

17.

PROPELLER

X

X

ei kohaldata

ei kohaldata

X

ei kohaldata

ei kohaldata

MOODUL 1.   MATEMAATIKA

| MOODUL 1. MATEMAATIKA | TASE |
| --- | --- |
| A | B1
  B2
  B2L
  B3 |
| 1.1. | Aritmeetika |

MOODUL 1. MATEMAATIKA

TASE

A

B1

B2

B2L

B3

1.1.

1

2

| 1.2. | Algebra |
| --- | --- |

1.2.

| a) | Algebra lihtavaldised; |
| --- | --- |

a)

Algebra lihtavaldised;

1

2

| b) | võrrandid. |
| --- | --- |

b)

võrrandid.

—

1

| 1.3. | Geomeetria |
| --- | --- |

1.3.

| a) | Lihtsad geomeetrilised kujundid; |
| --- | --- |

a)

Lihtsad geomeetrilised kujundid;

—

1

| b) | graafiline kujutamine; |
| --- | --- |

b)

graafiline kujutamine;

2

2

| c) | trigonomeetria. |
| --- | --- |

c)

trigonomeetria.

—

2

MOODUL 2.   FÜÜSIKA

| MOODUL 2. FÜÜSIKA | TASE |
| --- | --- |
| A
  B3 | B1
  B2
  B2L |
| 2.1. | Aine |

MOODUL 2. FÜÜSIKA

TASE

A

B3

B1

B2

B2L

2.1.

1

2

| 2.2. | Mehaanika |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Staatika |
| --- | --- |

2.2.1.

1

2

| 2.2.2. | Kineetika |
| --- | --- |

2.2.2.

1

2

| 2.2.3. | Dünaamika |
| --- | --- |

2.2.3.

| a) | Mass, jõud ja energia; |
| --- | --- |

a)

Mass, jõud ja energia;

1

2

| b) | impulss ja impulsi jäävuse seadus. |
| --- | --- |

b)

impulss ja impulsi jäävuse seadus.

1

2

| 2.2.4. | Hüdrodünaamika |
| --- | --- |

2.2.4.

| a) | Erikaal ja tihedus; |
| --- | --- |

a)

Erikaal ja tihedus;

2

2

| b) | viskoossus; vedelike kokkusurutavus; staatiline, dünaamiline ja kogurõhk. |
| --- | --- |

b)

viskoossus; vedelike kokkusurutavus; staatiline, dünaamiline ja kogurõhk.

1

2

| 2.3 | Termodünaamika |
| --- | --- |

2.3

| a) | temperatuur; |
| --- | --- |

a)

temperatuur;

2

2

| b) | soojus. |
| --- | --- |

b)

soojus.

1

2

| 2.4. | Optika (valgus) |
| --- | --- |

2.4.

—

2

| 2.5. | Lainete levimine ja heli |
| --- | --- |

2.5.

—

2

MOODUL 3.   ELEKTROTEHNIKA ALUSED

| MOODUL 3. ELEKTROTEHNIKA ALUSED | TASE |
| --- | --- |
| A | B1
  B2
  B2L | B3 |
| 3.1. | Elektronteooria |

MOODUL 3. ELEKTROTEHNIKA ALUSED

TASE

A

B1

B2

B2L

B3

3.1.

1

1

1

| 3.2. | Staatiline elektriväli ja juhtivus |
| --- | --- |

3.2.

1

2

1

| 3.3. | Elektrotehnika mõisted |
| --- | --- |

3.3.

1

2

1

| 3.4. | Elektri genereerimine |
| --- | --- |

3.4.

1

1

1

| 3.5. | Alalisvoolu allikad |
| --- | --- |

3.5.

1

2

2

| 3.6. | Alalisvooluahelad |
| --- | --- |

3.6.

1

2

1

| 3.7. | Takistus/takisti |
| --- | --- |

3.7.

| a) | Takistus; |
| --- | --- |

a)

Takistus;

—

2

1

| b) | takistid. |
| --- | --- |

b)

takistid.

—

1

—

| 3.8. | Võimsus |
| --- | --- |

3.8.

—

2

1

| 3.9. | Mahtuvus ja kondensaator |
| --- | --- |

3.9.

—

2

1

| 3.10. | Magnetism |
| --- | --- |

3.10.

| a) | Magnetismi teooria; |
| --- | --- |

a)

Magnetismi teooria;

—

2

1

| b) | magnetjõud. |
| --- | --- |

b)

magnetjõud.

—

2

1

| 3.11. | Induktiivsus/induktor |
| --- | --- |

3.11.

—

2

1

| 3.12. | Alalisvoolu mootor/generaatorite teooria |
| --- | --- |

3.12.

—

2

1

| 3.13. | Vahelduvvoolu teooria |
| --- | --- |

3.13.

1

2

1

| 3.14. | Aktiiv- (R), mahtuvus- (C) ja induktiiv- (L) ahelad |
| --- | --- |

3.14.

—

2

1

| 3.15. | Trafod |
| --- | --- |

3.15.

—

2

1

| 3.16. | Filtrid |
| --- | --- |

3.16.

—

1

—

| 3.17. | Vahelduvvoolugeneraatorid |
| --- | --- |

3.17.

—

2

1

| 3.18. | Vahelduvvoolumootorid |
| --- | --- |

3.18.

—

2

1

MOODUL 4.   ELEKTROONIKA ALUSED

| MOODUL 4. ELEKTROONIKA ALUSED | TASE |
| --- | --- |
| A | B1
  B3 | B2
  B2L |
| 4.1. | Pooljuhid |

MOODUL 4. ELEKTROONIKA ALUSED

TASE

A

B1

B3

B2

B2L

4.1.

| 4.1.1. | Dioodid |
| --- | --- |

4.1.1.

| a) | Kirjeldus ja omadused; |
| --- | --- |

a)

Kirjeldus ja omadused;

—

2

2

| b) | talitlus ja funktsioon. |
| --- | --- |

b)

talitlus ja funktsioon.

—

—

2

| 4.1.2. | Transistorid |
| --- | --- |

4.1.2.

| a) | Kirjeldus ja omadused; |
| --- | --- |

a)

Kirjeldus ja omadused;

—

1

2

| b) | ehitus ja talitlus. |
| --- | --- |

b)

ehitus ja talitlus.

—

—

2

| 4.1.3. | Integraallülitused |
| --- | --- |

4.1.3.

| a) | Põhikirjeldus ja talitlus; |
| --- | --- |

a)

Põhikirjeldus ja talitlus;

—

1

2

| b) | kirjeldus ja talitlus. |
| --- | --- |

b)

kirjeldus ja talitlus.

—

—

2

| 4.2. | Trükkplaadid |
| --- | --- |

4.2.

—

1

2

| 4.3. | Servomehhanismid |
| --- | --- |

4.3.

| a) | Põhimõtted; |
| --- | --- |

a)

Põhimõtted;

—

1

2

| b) | ehitus, talitlus ja kasutus. |
| --- | --- |

b)

ehitus, talitlus ja kasutus.

—

—

2

MOODUL 5.   DIGITAALTEHNIKA JA ELEKTROONILISTE MÕÕTERIISTADE SÜSTEEMID

| MOODUL 5. DIGITAALTEHNIKA JA ELEKTROONILISTE MÕÕTERIISTADE SÜSTEEMID | TASE |
| --- | --- |
| A | B3 | B1 | B2
  B2L |
| 5.1. | Elektrooniliste mõõteriistade süsteemid |

MOODUL 5. DIGITAALTEHNIKA JA ELEKTROONILISTE MÕÕTERIISTADE SÜSTEEMID

TASE

A

B3

B1

B2

B2L

5.1.

1

1

1

1

| 5.2. | Arvusüsteemid |
| --- | --- |

5.2.

—

—

1

2

| 5.3. | Andmete teisendamine |
| --- | --- |

5.3.

—

—

1

2

| 5.4. | Andmesiinid |
| --- | --- |

5.4.

—

—

2

2

| 5.5. | Loogikaahelad |
| --- | --- |

5.5.

| a) | Tähised ja rakendused; |
| --- | --- |

a)

Tähised ja rakendused;

—

—

2

2

| b) | loogikaskeemide tõlgendamine. |
| --- | --- |

b)

loogikaskeemide tõlgendamine.

—

—

—

2

| 5.6. | Arvuti põhistruktuur |
| --- | --- |

5.6.

| a) | Arvutimõisted ja -tehnika; |
| --- | --- |

a)

Arvutimõisted ja -tehnika;

1

1

2

2

| b) | arvutite talitlus. |
| --- | --- |

b)

arvutite talitlus.

—

—

—

2

| 5.7. | Mikroprotsessorid |
| --- | --- |

5.7.

—

—

—

2

| 5.8. | Integraallülitused |
| --- | --- |

5.8.

—

—

—

2

| 5.9. | Multipleksimine |
| --- | --- |

5.9.

—

—

—

2

| 5.10. | Kiudoptika |
| --- | --- |

5.10.

—

—

1

2

| 5.11. | Elektroonilised näidikud |
| --- | --- |

5.11.

1

1

2

2

| 5.12. | Staatilise elektrivälja suhtes tundlikud seadmed |
| --- | --- |

5.12.

1

1

2

2

| 5.13. | Tarkvara haldamine |
| --- | --- |

5.13.

—

1

2

2

| 5.14. | Elektromagnetiline keskkond |
| --- | --- |

5.14.

—

1

2

2

| 5.15. | Tüüpilised elektroonilised/digitaalsed õhusõidukisüsteemid |
| --- | --- |

5.15.

1

1

1

1

MOODUL 6.   MATERJALID JA DETAILID

| MOODUL 6. MATERJALID JA DETAILID | TASE |
| --- | --- |
| A | B1
  B3 | B2
  B2L |
| 6.1. | Õhusõidukite materjalid — rauasulamid |

MOODUL 6. MATERJALID JA DETAILID

TASE

A

B1

B3

B2

B2L

6.1.

| a) | Õhusõidukites kasutatavad terasesulamid; |
| --- | --- |

a)

Õhusõidukites kasutatavad terasesulamid;

1

2

1

| b) | rauasulamite katsetamine; |
| --- | --- |

b)

rauasulamite katsetamine;

—

1

1

| c) | remondi- ja kontrolliprotseduurid. |
| --- | --- |

c)

remondi- ja kontrolliprotseduurid.

—

2

1

| 6.2. | Õhusõidukite materjalid — muud (peale rauasulamite) |
| --- | --- |

6.2.

| a) | Omadused; |
| --- | --- |

a)

Omadused;

1

2

1

| b) | mitterauasulamite katsetamine; |
| --- | --- |

b)

mitterauasulamite katsetamine;

—

1

1

| c) | remondi- ja kontrolliprotseduurid. |
| --- | --- |

c)

remondi- ja kontrolliprotseduurid.

—

2

1

| 6.3. | Õhusõidukite materjalid — komposiitmaterjalid ja mittemetallid |
| --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | Komposiitmaterjalid ja mittemetallid, välja arvatud puit ja riie |
| --- | --- |

6.3.1.

| a) | Omadused; |
| --- | --- |

a)

Omadused;

1

2

2

| b) | defektide tuvastamine; |
| --- | --- |

b)

defektide tuvastamine;

1

2

—

| c) | remondi- ja kontrolliprotseduurid. |
| --- | --- |

c)

remondi- ja kontrolliprotseduurid.

—

2

1

| 6.3.2. | Puitkonstruktsioonid |
| --- | --- |

6.3.2.

1

1

—

| 6.3.3. | Riidest pealistus |
| --- | --- |

6.3.3.

—

1

—

| 6.4. | Korrosioon |
| --- | --- |

6.4.

| a) | Keemiline olemus; |
| --- | --- |

a)

Keemiline olemus;

1

1

1

| b) | korrosiooni liigid. |
| --- | --- |

b)

korrosiooni liigid.

2

3

2

| 6.5. | Kinnitusvahendid |
| --- | --- |

6.5.

| 6.5.1. | Keermesliited |
| --- | --- |

6.5.1.

2

2

2

| 6.5.2. | Poldid, tikkpoldid ja kruvid |
| --- | --- |

6.5.2.

2

2

2

| 6.5.3. | Lukustusseadmed |
| --- | --- |

6.5.3.

2

2

2

| 6.5.4. | Õhusõidukite needid |
| --- | --- |

6.5.4.

1

2

1

| 6.6. | Torud ja liitmikud |
| --- | --- |

6.6.

| a) | Tähistus; |
| --- | --- |

a)

Tähistus;

2

2

2

| b) | standardliitmikud. |
| --- | --- |

b)

standardliitmikud.

2

2

1

| 6.7. | Vedrud |
| --- | --- |

6.7.

—

2

1

| 6.8. | Laagrid |
| --- | --- |

6.8.

1

2

2

| 6.9. | Jõuülekanded |
| --- | --- |

6.9.

1

2

2

| 6.10. | Juhtimistrossid |
| --- | --- |

6.10.

1

2

1

| 6.11. | Elektrikaablid ja ühendused |
| --- | --- |

6.11.

1

2

2

MOODUL 7.   HOOLDUSTÖÖD

| MOODUL 7. HOOLDUSTÖÖD | TASE |
| --- | --- |
| A | B1
  B3 | B2
  B2L |
| 7.1. | Ohutusnõuded õhusõidukis ja töökojas |

MOODUL 7. HOOLDUSTÖÖD

TASE

A

B1

B3

B2

B2L

7.1.

3

3

3

| 7.2. | Töökorraldus töökojas |
| --- | --- |

7.2.

3

3

3

| 7.3. | Tööriistad |
| --- | --- |

7.3.

3

3

3

| 7.4. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

7.4.

—

—

—

| 7.5. | Tehnilised joonised, skeemid ja normdokumendid |
| --- | --- |

7.5.

1

2

2

| 7.6. | Istud ja lõtkud |
| --- | --- |

7.6.

1

2

1

| 7.7. | Õhusõiduki elektriühendused (Electrical Wiring Interconnection System — EWIS) |
| --- | --- |

7.7.

1

3

3

| 7.8. | Neetimine |
| --- | --- |

7.8.

1

2

—

| 7.9. | Torud ja voolikud |
| --- | --- |

7.9.

1

2

—

| 7.10. | Vedrud |
| --- | --- |

7.10.

1

2

—

| 7.11. | Laagrid |
| --- | --- |

7.11.

1

2

—

| 7.12. | Jõuülekanded |
| --- | --- |

7.12.

1

2

—

| 7.13. | Juhtimistrossid |
| --- | --- |

7.13.

1

2

—

| 7.14. | Materjalide töötlemine |
| --- | --- |

7.14.

| 7.14.1. | Lehtmetall |
| --- | --- |

7.14.1.

—

2

—

| 7.14.2. | Komposiitmaterjalid ja mittemetallid |
| --- | --- |

7.14.2.

—

2

—

| 7.14.3. | Kihtlisandustootmine |
| --- | --- |

7.14.3.

1

1

1

| 7.15. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

7.15.

—

—

—

| 7.16. | Õhusõiduki kaal ja tasakaal |
| --- | --- |

7.16.

| a) | Raskuskeskme arvutamine; |
| --- | --- |

a)

Raskuskeskme arvutamine;

—

2

2

| b) | õhusõiduki kaalumine. |
| --- | --- |

b)

õhusõiduki kaalumine.

—

2

—

| 7.17. | Õhusõiduki käitlemine ja hoidmine |
| --- | --- |

7.17.

2

2

2

| 7.18. | Õhusõiduki lahtivõtmise, ülevaatuse, remondi ja kokkupaneku võtted |
| --- | --- |

7.18.

| a) | Defektide tüübid ja visuaalse ülevaatuse viisid; |
| --- | --- |

a)

Defektide tüübid ja visuaalse ülevaatuse viisid;

2

3

3

| b) | üldised remondimeetodid, konstruktsioonielementide remondi käsiraamat (Structural Repair Manual); |
| --- | --- |

b)

üldised remondimeetodid, konstruktsioonielementide remondi käsiraamat (Structural Repair Manual);

—

2

—

| c) | mittepurustava kontrollimise võtted; |
| --- | --- |

c)

mittepurustava kontrollimise võtted;

—

2

1

| d) | seadmete lahtimonteerimise ja koostamise võtted; |
| --- | --- |

d)

seadmete lahtimonteerimise ja koostamise võtted;

2

2

2

| e) | Vigade leidmise tehnikad. |
| --- | --- |

e)

Vigade leidmise tehnikad.

—

2

2

| 7.19. | Erakorralised juhtumid |
| --- | --- |

7.19.

| a) | Ülevaatus pärast piksetabamust või suure intensiivsusega kiirgusvälja (HIRF) läbimist; |
| --- | --- |

a)

Ülevaatus pärast piksetabamust või suure intensiivsusega kiirgusvälja (HIRF) läbimist;

2

2

2

| b) | ülevaatus pärast erakorralisi juhtumeid, nt rasket maandumist või turbulentsi sattumist. |
| --- | --- |

b)

ülevaatus pärast erakorralisi juhtumeid, nt rasket maandumist või turbulentsi sattumist.

2

2

—

| 7.20. | Hooldustööd |
| --- | --- |

7.20.

1

2

2

| 7.21. | Dokumentatsioon ja teabevahetus |
| --- | --- |

7.21.

1

2

2

MOODUL 8.   AERODÜNAAMIKA ALUSED

| MOODUL 8. AERODÜNAAMIKA ALUSED | TASE |
| --- | --- |
| A
  B3 | B1
  B2
  B2L |
| 8.1. | Atmosfäärifüüsika |

MOODUL 8. AERODÜNAAMIKA ALUSED

TASE

A

B3

B1

B2

B2L

8.1.

1

2

Rahvusvaheline standardatmosfäär (ISA), selle rakendamine aerodünaamikas

| 8.2. | Aerodünaamika |
| --- | --- |

8.2.

1

2

| 8.3. | Lennuteooria |
| --- | --- |

8.3.

1

2

| 8.4. | Kiire õhuvool |
| --- | --- |

8.4.

1

2

| 8.5. | Lennu stabiilsus ja dünaamika |
| --- | --- |

8.5.

1

2

MOODUL 9.   INIMFAKTORID

| MOODUL 9. INIMFAKTORID | TASE |
| --- | --- |
| KÕIK |
| 9.1. | Üldist |

MOODUL 9. INIMFAKTORID

TASE

KÕIK

9.1.

2

| 9.2. | Inimvõimed ja nende piirid |
| --- | --- |

9.2.

2

| 9.3. | Sotsiaalpsühholoogia |
| --- | --- |

9.3.

1

| 9.4. | Töövõimet mõjutavad tegurid |
| --- | --- |

9.4.

2

| 9.5. | Füüsiline töökeskkond |
| --- | --- |

9.5.

1

| 9.6. | Tööülesanded |
| --- | --- |

9.6.

1

| 9.7. | Suhtlemine |
| --- | --- |

9.7.

2

| 9.8. | Inimlik eksimus |
| --- | --- |

9.8.

2

| 9.9. | Ohutusjuhtimine |
| --- | --- |

9.9.

2

| 9.10. | Must nimekiri („räpane tosin“) ja riskide maandamine |
| --- | --- |

9.10.

2

MOODUL 10.   LENNUNDUSALASED ÕIGUSAKTID

| MOODUL 10. LENNUNDUSALASED ÕIGUSAKTID | TASE |
| --- | --- |
| A | B1
  B2
  B2L
  B3 |
| 10.1. | Õigusraamistik |

MOODUL 10. LENNUNDUSALASED ÕIGUSAKTID

TASE

A

B1

B2

B2L

B3

10.1.

1

1

| 10.2. | Volitatud lennundustehnilised töötajad — Hooldus |
| --- | --- |

10.2.

2

2

| 10.3. | Sertifitseeritud hooldusorganisatsioonid |
| --- | --- |

10.3.

2

2

| 10.4. | Sõltumatud volitatud lennundustehnilised töötajad |
| --- | --- |

10.4.

-

3

| 10.5. | Lennutegevus |
| --- | --- |

10.5.

1

1

| 10.6. | Õhusõidukite, nende osade ja seadmete sertifitseerimine |
| --- | --- |

10.6.

2

2

| 10.7. | Jätkuv lennukõlblikkus |
| --- | --- |

10.7.

2

2

| 10.8. | Jätkuva lennukõlblikkuse järelevalve põhimõtted |
| --- | --- |

10.8.

1

1

| 10.9. | Hooldus ja sertifitseerimine pärast ELi õigusaktide kehtivuse lõppu (kui neid ei asenda ELi nõuded) |
| --- | --- |

10.9.

-

1

| 10.10. | Küberturvalisus õhusõidukite hoolduses |
| --- | --- |

10.10.

1

1

MOODUL 11.   ÕHUSÕIDUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID

| MOODUL 11. ÕHUSÕIDUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID | TASE |
| --- | --- |
| A1 | A2 | B1.1 | B1.2 | B3 |
| 11.1. | Lennuteooria |

MOODUL 11. ÕHUSÕIDUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID

TASE

A1

A2

B1.1

B1.2

B3

11.1.

| a) | Lennuki aerodünaamika ja juhtimisseadmed; |
| --- | --- |

a)

Lennuki aerodünaamika ja juhtimisseadmed;

1

1

2

2

1

| b) | lennuk, muud aerodünaamilised seadmed. |
| --- | --- |

b)

lennuk, muud aerodünaamilised seadmed.

1

1

2

2

1

| 11.2. | Plaaneri konstruktsioon
  (ATA 51) |
| --- | --- |

11.2.

| a) | Üldpõhimõtted; |
| --- | --- |

a)

Üldpõhimõtted;

2

2

2

2

2

| b) | konstruktsiooni tugevusele esitatavad lennukõlblikkusnõuded; |
| --- | --- |

b)

konstruktsiooni tugevusele esitatavad lennukõlblikkusnõuded;

2

2

2

2

2

| c) | valmistusviisid. |
| --- | --- |

c)

valmistusviisid.

1

1

2

2

2

| 11.3. | Plaaneri konstruktsioon — lennukid |
| --- | --- |

11.3.

| 11.3.1. | Kere, uksed, aknad (
  ATA 52/53/56) |
| --- | --- |

11.3.1.

Kere, uksed, aknad (
  ATA 52/53/56)

1

1

2

2

1

| a) | Konstruktsioonipõhimõtted; |
| --- | --- |

a)

Konstruktsioonipõhimõtted;

| b) | õhus kasutatavad pukseerimisseadmed; |
| --- | --- |

b)

õhus kasutatavad pukseerimisseadmed;

1

1

1

1

1

| c) | uksed. |
| --- | --- |

c)

uksed.

1

1

2

1

-

| 11.3.2. | Tiivad (
  ATA 57) |
| --- | --- |

11.3.2.

Tiivad (
  ATA 57)

1

1

2

2

1

| 11.3.3. | Stabilisaatorid (
  ATA 55) |
| --- | --- |

11.3.3.

Stabilisaatorid (
  ATA 55)

1

1

2

2

1

| 11.3.4. | Juhtpinnad (
  ATA 55/57) |
| --- | --- |

11.3.4.

Juhtpinnad (
  ATA 55/57)

1

1

2

2

1

| 11.3.5. | Gondlid/püloonid (
  ATA 54) |
| --- | --- |

11.3.5.

Gondlid/püloonid (
  ATA 54)

1

1

2

2

1

| 11.4. | Kliimaseadmed ja salongi hermetiseerimine (
  ATA 21) |
| --- | --- |

11.4.

Kliimaseadmed ja salongi hermetiseerimine (
  ATA 21)

| a) | Hermetiseerimine; |
| --- | --- |

a)

Hermetiseerimine;

1

1

3

3

—

| b) | õhu juurdevool; |
| --- | --- |

b)

õhu juurdevool;

1

—

3

—

—

| c) | kliimaseadmed; |
| --- | --- |

c)

kliimaseadmed;

1

—

3

—

—

| d) | ohutus- ja hoiatusseadmed; |
| --- | --- |

d)

ohutus- ja hoiatusseadmed;

1

1

3

3

—

| e) | kütte- ja ventilatsioonisüsteem. |
| --- | --- |

e)

kütte- ja ventilatsioonisüsteem.

—

1

—

3

1

| 11.5. | Mõõdikud/avioonikasüsteemid |
| --- | --- |

11.5.

| 11.5.1. | Mõõdikusüsteemid (
  ATA 31) |
| --- | --- |

11.5.1.

Mõõdikusüsteemid (
  ATA 31)

1

1

2

2

2

| 11.5.2. | Avioonikasüsteemid |
| --- | --- |

11.5.2.

1

1

1

1

1

Süsteemi koostamise põhialused ja töö:

automaatne piloteerimine (ATA 22);

sidevahendid (ATA 23);

navigatsioonisüsteemid (ATA 34).

| 11.6. | Elektrisüsteemid (
  ATA 24) |
| --- | --- |

11.6.

Elektrisüsteemid (
  ATA 24)

1

1

3

3

3

| 11.7. | Lisavarustus ja sisustus
  (ATA 25) |
| --- | --- |

11.7.

| a) | Avariipäästevarustus; |
| --- | --- |

a)

Avariipäästevarustus;

2

2

2

2

2

| b) | salongi ja lastiruumi planeering. |
| --- | --- |

b)

salongi ja lastiruumi planeering.

1

1

1

1

—

| 11.8. | Tulekaitse
  (ATA 26) |
| --- | --- |

11.8.

| a) | Tulekahju- ja suitsusignalisatsiooni- ning häiresüsteemid; |
| --- | --- |

a)

Tulekahju- ja suitsusignalisatsiooni- ning häiresüsteemid;

1

1

1

1

—

| b) | käsitulekustutusvahendid. |
| --- | --- |

b)

käsitulekustutusvahendid.

1

1

1

1

1

| 11.9. | Lennujuhtimisseadised
  (ATA 27) |
| --- | --- |

11.9.

1

1

3

3

2

| a) | Esmased ja teisesed juhtimisseadmed; |
| --- | --- |

a)

Esmased ja teisesed juhtimisseadmed;

| b) | käitamine ja kaitse; |
| --- | --- |

b)

käitamine ja kaitse;

1

—

3

—

—

| c) | süsteemi talitlus: |
| --- | --- |

c)

süsteemi talitlus:

1

—

3

—

—

| d) | juhtpindade tasakaalustamine ja seadistus. |
| --- | --- |

d)

juhtpindade tasakaalustamine ja seadistus.

1

1

3

3

2

| 11.10. | Kütusesüsteemid
  (ATA 28, ATA 47) |
| --- | --- |

11.10.

1

1

3

3

1

| a) | süsteemi üldskeem; |
| --- | --- |

a)

süsteemi üldskeem;

| b) | kütuse käsitsemine; |
| --- | --- |

b)

kütuse käsitsemine;

1

1

3

3

1

| c) | näidikud ja hoiatussignaalid; |
| --- | --- |

c)

näidikud ja hoiatussignaalid;

1

1

3

3

1

| d) | erisüsteemid; |
| --- | --- |

d)

erisüsteemid;

1

—

3

—

—

| e) | tasakaalustamine. |
| --- | --- |

e)

tasakaalustamine.

1

—

3

—

—

| 11.11. | Hüdraulikaseadmed
  (ATA 29) |
| --- | --- |

11.11.

1

1

3

3

2

| a) | Süsteemi kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

Süsteemi kirjeldus;

| b) | süsteemi talitlus (1); |
| --- | --- |

b)

süsteemi talitlus (1);

1

1

3

3

2

| c) | süsteemi talitlus (2). |
| --- | --- |

c)

süsteemi talitlus (2).

1

—

3

—

—

| 11.12. | Jäätumise ja vihmavee tõrje
  (ATA 30) |
| --- | --- |

11.12.

1

1

3

3

1

| a) | Põhimõtted; |
| --- | --- |

a)

Põhimõtted;

| b) | jäätõrje; |
| --- | --- |

b)

jäätõrje;

1

1

3

3

1

| c) | jäätumisvastane töötlus; |
| --- | --- |

c)

jäätumisvastane töötlus;

1

—

3

—

—

| d) | klaasipuhastid; |
| --- | --- |

d)

klaasipuhastid;

1

1

3

3

1

| e) | vihmavee tõrjesüsteemid. |
| --- | --- |

e)

vihmavee tõrjesüsteemid.

1

—

3

—

—

| 11.13. | Telik
  (ATA 32) |
| --- | --- |

11.13.

2

2

3

3

2

| a) | Kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

Kirjeldus;

| b) | süsteemi talitlus; |
| --- | --- |

b)

süsteemi talitlus;

2

2

3

3

2

| c) | telikulüliti; |
| --- | --- |

c)

telikulüliti;

2

—

3

—

—

| d) | sabaosa kaitse. |
| --- | --- |

d)

sabaosa kaitse.

2

2

3

3

2

| 11.14. | Tuled
  (ATA 33) |
| --- | --- |

11.14.

2

2

3

3

2

| 11.15. | Hapnikusüsteem
  (ATA 35) |
| --- | --- |

11.15.

1

1

3

3

2

| 11.16. | Suruõhu- ja vaakumsüsteem
  (ATA 36) |
| --- | --- |

11.16.

| a) | Süsteemid; |
| --- | --- |

a)

Süsteemid;

1

1

3

3

2

| b) | pumbad. |
| --- | --- |

b)

pumbad.

1

1

3

3

2

| 11.17. | Veesüsteem ja heitveesüsteem
  (ATA 38) |
| --- | --- |

11.17.

| a) | Süsteemid; |
| --- | --- |

a)

Süsteemid;

2

2

3

3

2

| b) | korrosioon. |
| --- | --- |

b)

korrosioon.

2

2

3

3

2

| 11.18. | Pardal asuvad hooldussüsteemid
  (ATA 45) |
| --- | --- |

11.18.

1

—

2

—

—

| 11.19. | Integreeritud modulaaravioonika
  (ATA 42) |
| --- | --- |

11.19.

| a) | Süsteemi üldine kirjeldus ja teooria; |
| --- | --- |

a)

Süsteemi üldine kirjeldus ja teooria;

1

—

2

—

—

| b) | süsteemi tüüpskeem. |
| --- | --- |

b)

süsteemi tüüpskeem.

1

—

2

—

—

| 11.20. | Salongisüsteemid
  (ATA 44) |
| --- | --- |

11.20.

1

—

2

—

—

| 11.21. | Teabesüsteemid
  (ATA 46) |
| --- | --- |

11.21.

1

—

2

—

—

MOODUL 12.   KOPTERITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID

| MOODUL 12. KOPTERITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID | TASE |
| --- | --- |
| A3
  A4 | B1.3
  B1.4 |
| 12.1. | Lennuteooria — kopteri kandetiiviku aerodünaamika |

MOODUL 12. KOPTERITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID

TASE

A3

A4

B1.3

B1.4

12.1.

1

2

| 12.2. | Lennujuhtimissüsteemid
  (ATA 67) |
| --- | --- |

12.2.

2

3

| 12.3. | Kandetiiviku labade asendi seadistamine ja vibratsiooni tekkepõhjuste selgitamine
  (ATA 18) |
| --- | --- |

12.3.

1

3

| 12.4. | Jõuülekanded |
| --- | --- |

12.4.

1

3

| 12.5. | Plaaneri konstruktsioon
  (ATA 51) |
| --- | --- |

12.5.

| a) | Üldpõhimõtted; |
| --- | --- |

a)

Üldpõhimõtted;

2

2

| b) | põhikomponentide valmistusviisid. |
| --- | --- |

b)

põhikomponentide valmistusviisid.

1

2

| 12.6. | Kliimaseadmed
  (ATA 21) |
| --- | --- |

12.6.

| 12.6.1. | Õhu juurdevool |
| --- | --- |

12.6.1.

1

2

| 12.6.2. | Kliimaseadmed |
| --- | --- |

12.6.2.

1

3

| 12.7. | Mõõdikud/avioonikasüsteemid |
| --- | --- |

12.7.

| 12.7.1. | Mõõdikusüsteemid (
  ATA 31) |
| --- | --- |

12.7.1.

Mõõdikusüsteemid (
  ATA 31)

1

2

| 12.7.2 | Avioonikasüsteemid |
| --- | --- |

12.7.2

1

1

| | Süsteemi koostamise põhialused ja töö: |
| --- | --- |

Süsteemi koostamise põhialused ja töö:

| | automaatne piloteerimine (ATA 22); |
| --- | --- |

automaatne piloteerimine (ATA 22);

| | sidevahendid (ATA 23); |
| --- | --- |

sidevahendid (ATA 23);

| | navigatsioonisüsteemid (ATA 34). |
| --- | --- |

navigatsioonisüsteemid (ATA 34).

| 12.8. | Elektrisüsteemid (
  ATA 24) |
| --- | --- |

12.8.

Elektrisüsteemid (
  ATA 24)

1

3

| 12.9. | Lisavarustus ja sisustus
  (ATA 25) |
| --- | --- |

12.9.

| a) | Avariipäästevarustus; |
| --- | --- |

a)

Avariipäästevarustus;

istmed, rihmad ja turvavööd;

tõstesüsteemid;

2

2

| b) | hädaolukorras kasutatavad ujuvvahendid; |
| --- | --- |

b)

hädaolukorras kasutatavad ujuvvahendid;

siseruumide planeering, veose kinnitamine;

varustuse paigaldamise skeem;

sisustuse paigaldamise skeem.

1

1

| 12.10. | Tulekaitse
  (ATA 26) |
| --- | --- |

12.10.

1

3

| a) | Tulekahju- ja suitsusignalisatsiooni- ning häiresüsteemid; |
| --- | --- |

a)

Tulekahju- ja suitsusignalisatsiooni- ning häiresüsteemid;

| b) | käsitulekustutusvahendid. |
| --- | --- |

b)

käsitulekustutusvahendid.

1

1

| 12.11. | Kütusesüsteemid
  (ATA 28) |
| --- | --- |

12.11.

1

3

| 12.12. | Hüdraulikaseadmed
  (ATA 29) |
| --- | --- |

12.12.

1

3

| 12.13. | Jäätumise ja vihmavee tõrje
  (ATA 30) |
| --- | --- |

12.13.

1

3

| 12.14. | Telik
  (ATA 32)






  a) | Süsteemi kirjeldus ja talitlus; |
| --- | --- | --- |

12.14.

a)

Süsteemi kirjeldus ja talitlus;

2

3

| b) | andurid. |
| --- | --- |

b)

andurid.

2

3

| 12.15. | Tuled
  (ATA 33) |
| --- | --- |

12.15.

2

3

| 12.16. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

12.16.

2

3

| 12.17. | Integreeritud modulaaravioonika
  (ATA 42) |
| --- | --- |

12.17.

| a) | Süsteemi üldine kirjeldus ja teooria; |
| --- | --- |

a)

Süsteemi üldine kirjeldus ja teooria;

1

2

| b) | süsteemi tüüpskeem. |
| --- | --- |

b)

süsteemi tüüpskeem.

1

2

| 12.18. | Pardal asuvad hooldussüsteemid
  (ATA 45) |
| --- | --- |

12.18.

1

2

Hoolduse keskarvutid;

andmelaadimissüsteemid;

elektrooniline andmevaramu.

| 12.19. | Teabesüsteemid
  (ATA 46) |
| --- | --- |

12.19.

1

2

MOODUL 13.   ÕHUSÕIDUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID

C/N: side ja navigatsioon; Ins.: mõõteriistad; A/F: automaatse juhtimisega lend; Sur.: seire; A/S: plaaner ja süsteemid.

| MOODUL 13. ÕHUSÕIDUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID | TASE |
| --- | --- |
| B2 | B2L Baastase | B2L
  C/N | B2L
  Ins. | B2L
  A/F | B2L
  Sur. | B2L
  A/S |
| 13.1. | Lennuteooria |

MOODUL 13. ÕHUSÕIDUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID

TASE

B2

B2L Baastase

B2L

C/N

B2L

Ins.

B2L

A/F

B2L

Sur.

B2L

A/S

13.1.

| a) | Lennuki aerodünaamika ja juhtimisseadmed; |
| --- | --- |

a)

Lennuki aerodünaamika ja juhtimisseadmed;

1

1

—

—

—

—

—

| b) | Kopteri kandetiiviku aerodünaamika. |
| --- | --- |

b)

Kopteri kandetiiviku aerodünaamika.

1

1

—

—

—

—

—

| 13.2. | Konstruktsioon — Üldpõhimõtted
  (ATA 51) |
| --- | --- |

13.2.

| a) | Üldpõhimõtted; |
| --- | --- |

a)

Üldpõhimõtted;

2

2

—

—

—

—

—

| b) | konstruktsiooni põhimõtted; |
| --- | --- |

b)

konstruktsiooni põhimõtted;

1

1

—

—

—

—

—

| 13.3. | Automaatse juhtimisega lend
  (ATA 22) |
| --- | --- |

13.3.

| a) | Automaatse lennu juhtimise põhialused; |
| --- | --- |

a)

Automaatse lennu juhtimise põhialused;

3

—

—

—

3

—

—

| b) | Mootori veojõu reguleerimise automaatsüsteemid ja automaatsed maandumissüsteemid. |
| --- | --- |

b)

Mootori veojõu reguleerimise automaatsüsteemid ja automaatsed maandumissüsteemid.

3

—

—

—

3

—

—

| 13.4. | Side- ja navigatsioonisüsteemid
  (ATA 23/34) |
| --- | --- |

13.4.

| a) | Side- ja navigatsioonisüsteemide alused; |
| --- | --- |

a)

Side- ja navigatsioonisüsteemide alused;

3

—

3

—

—

—

—

| b) | õhusõiduki jälgimissüsteemide alused. |
| --- | --- |

b)

õhusõiduki jälgimissüsteemide alused.

3

—

—

—

—

3

—

| 13.5. | Elektrisüsteemid (
  ATA 24) |
| --- | --- |

13.5.

Elektrisüsteemid (
  ATA 24)

3

3

—

—

—

—

—

| 13.6. | Lisavarustus ja sisustus
  (ATA 25) |
| --- | --- |

13.6.

3

—

—

—

—

—

—

| 13.7. | Lennujuhtimisseadised |
| --- | --- |

13.7.

| a) | Esmased ja teisesed lennujuhtimisseadised (ATA 27); |
| --- | --- |

a)

Esmased ja teisesed lennujuhtimisseadised (ATA 27);

2

—

—

—

2

—

—

| b) | käitamine ja kaitse; |
| --- | --- |

b)

käitamine ja kaitse;

2

—

—

—

2

—

—

| c) | süsteemi talitlus; |
| --- | --- |

c)

süsteemi talitlus;

3

—

—

—

3

—

—

| d) | rootorõhusõidukite lennujuhtimisseadised (ATA 67). |
| --- | --- |

d)

rootorõhusõidukite lennujuhtimisseadised (ATA 67).

2

—

—

—

2

—

—

| 13.8. | Mõõteriistad
  (ATA 31) |
| --- | --- |

13.8.

3

—

—

3

—

—

—

| 13.9. | Tuled
  (ATA 33) |
| --- | --- |

13.9.

3

3

—

—

—

—

—

| 13.10. | Pardal asuvad hooldussüsteemid
  (ATA 45) |
| --- | --- |

13.10.

3

—

—

—

—

—

—

| 13.11. | Kliimaseadmed ja salongi hermetiseerimine (
  ATA 21) |
| --- | --- |

13.11.

Kliimaseadmed ja salongi hermetiseerimine (
  ATA 21)

| a) | Hermetiseerimine; |
| --- | --- |

a)

Hermetiseerimine;

3

—

—

—

—

—

3

| b) | õhu juurdevool; |
| --- | --- |

b)

õhu juurdevool;

1

—

—

—

—

—

1

| c) | kliimaseadmed; |
| --- | --- |

c)

kliimaseadmed;

3

—

—

—

—

—

3

| d) | ohutus- ja hoiatusseadmed. |
| --- | --- |

d)

ohutus- ja hoiatusseadmed.

3

—

—

—

—

—

3

| 13.12 | . Tulekaitse
  (ATA 26) |
| --- | --- |

13.12

| a) | Tulekahju- ja suitsusignalisatsiooni- ning häiresüsteemid; |
| --- | --- |

a)

Tulekahju- ja suitsusignalisatsiooni- ning häiresüsteemid;

3

—

—

—

—

—

3

| b) | käsitulekustutusvahendid. |
| --- | --- |

b)

käsitulekustutusvahendid.

1

—

—

—

—

—

1

| 13.13. | Kütusesüsteemid
  (ATA 28, ATA 47) |
| --- | --- |

13.13.

| a) | Süsteemi üldskeem; |
| --- | --- |

a)

Süsteemi üldskeem;

1

—

—

—

—

—

1

| b) | kütuse käsitsemine; |
| --- | --- |

b)

kütuse käsitsemine;

2

—

—

—

—

—

2

| c) | näidikud ja hoiatussignaalid; |
| --- | --- |

c)

näidikud ja hoiatussignaalid;

3

—

—

—

—

—

3

| d) | erisüsteemid; |
| --- | --- |

d)

erisüsteemid;

1

—

—

—

—

—

1

| e) | tasakaalustamine. |
| --- | --- |

e)

tasakaalustamine.

3

—

—

—

—

—

3

| 13.14. | Hüdraulikaseadmed
  (ATA 29) |
| --- | --- |

13.14.

Hüdraulikaseadmed
  (ATA 29)

| a) | Süsteemi üldskeem; |
| --- | --- |

a)

Süsteemi üldskeem;

1

—

—

—

—

—

1

| b) | süsteemi talitlus (1); |
| --- | --- |

b)

süsteemi talitlus (1);

3

—

—

—

—

—

3

| c) | süsteemi talitlus (2); |
| --- | --- |

c)

süsteemi talitlus (2);

3

—

—

—

—

—

3

| 13.15. | Jäätumise ja vihmavee tõrje
  (ATA 30) |
| --- | --- |

13.15.

| a) | Põhimõtted; |
| --- | --- |

a)

Põhimõtted;

2

—

—

—

—

—

2

| b) | jäätõrje; |
| --- | --- |

b)

jäätõrje;

3

—

—

—

—

—

3

| c) | jäätumisvastane töötlus; |
| --- | --- |

c)

jäätumisvastane töötlus;

2

—

—

—

—

—

2

| d) | klaasipuhastisüsteemid; |
| --- | --- |

d)

klaasipuhastisüsteemid;

1

—

—

—

—

—

1

| e) | vihmavee tõrje vahend. |
| --- | --- |

e)

vihmavee tõrje vahend.

1

—

—

—

—

—

1

| 13.16. | Telik
  (ATA 32) |
| --- | --- |

13.16.

| a) | Kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

Kirjeldus;

1

—

—

—

—

—

1

| b) | süsteem; |
| --- | --- |

b)

süsteem;

3

—

—

—

—

—

3

| c) | telikulüliti. |
| --- | --- |

c)

telikulüliti.

3

—

—

—

—

—

3

| 13.17. | Hapnikusüsteem
  (ATA 35) |
| --- | --- |

13.17.

3

-

—

—

—

—

3

| 13.18. | Suruõhu- ja vaakumsüsteem
  (ATA 36) |
| --- | --- |

13.18.

2

—

—

—

—

2

| 13.19. | Veesüsteem ja heitveesüsteem
  (ATA 38) |
| --- | --- |

13.19.

2

-

—

—

—

—

2

| 13.20. | Integreeritud modulaaravioonika
  (ATA 42) |
| --- | --- |

13.20.

—

—

—

—

—

| a) | Süsteemi üldine kirjeldus ja teooria; |
| --- | --- |

a)

Süsteemi üldine kirjeldus ja teooria;

3

-

—

—

—

—

—

| b) | süsteemi tüüpskeem. |
| --- | --- |

b)

süsteemi tüüpskeem.

3

-

—

—

—

—

—

| 13.21. | Salongisüsteemid
  (ATA 44) |
| --- | --- |

13.21.

3

-

—

—

—

—

—

| 13.22. | Teabesüsteemid
  (ATA 46) |
| --- | --- |

13.22.

3

-

—

—

—

—

—

MOODUL 14.   JÕUSEADMED

| MOODUL 14. JÕUSEADMED | TASE |
| --- | --- |
| B2
  B2L mõõteriistad
  B2L plaaner ja süsteemid |
| 14.1. | Mootorid |

MOODUL 14. JÕUSEADMED

TASE

B2

B2L mõõteriistad

B2L plaaner ja süsteemid

14.1.

| a) | Turbiinmootorid: |
| --- | --- |

a)

Turbiinmootorid:

1

| b) | abijõuseadmed (APU); |
| --- | --- |

b)

abijõuseadmed (APU);

1

| c) | kolbmootorid; |
| --- | --- |

c)

kolbmootorid;

1

| d) | elektri- ja hübriidmootorid; |
| --- | --- |

d)

elektri- ja hübriidmootorid;

2

| e) | mootori juhtimisseadmed. |
| --- | --- |

e)

mootori juhtimisseadmed.

2

| 14.2. | Elektrilised/elektroonilised mootori näidikusüsteemid |
| --- | --- |

14.2.

2

| 14.3. | Propellerisüsteemid |
| --- | --- |

14.3.

2

| 14.4. | Käivitus- ja süütesüsteemid |
| --- | --- |

14.4.

2

MOODUL 15.   GAASITURBIINMOOTOR

| MOODUL 15. GAASITURBIINMOOTOR | TASE |
| --- | --- |
| A1
  A3 | B1.1
  B1.3 |
| 15.1. | Põhimõisted |

MOODUL 15. GAASITURBIINMOOTOR

TASE

A1

A3

B1.1

B1.3

15.1.

1

2

| 15.2. | Mootori jõudlus |
| --- | --- |

15.2.

—

2

| 15.3. | Sisselase |
| --- | --- |

15.3.

2

2

| 15.4. | Kompressorid |
| --- | --- |

15.4.

1

2

| 15.5. | Põlemiskamber |
| --- | --- |

15.5.

1

2

| 15.6. | Turbiin |
| --- | --- |

15.6.

2

2

| 15.7. | Väljalase |
| --- | --- |

15.7.

1

2

| 15.8. | Laagrid ja tihendid |
| --- | --- |

15.8.

—

2

| 15.9. | Määrdeained ja kütused |
| --- | --- |

15.9.

1

2

| 15.10. | Määrimissüsteemid |
| --- | --- |

15.10.

1

2

| 15.11. | Toitesüsteemid |
| --- | --- |

15.11.

1

2

| 15.12. | Õhujuhtimissüsteemid |
| --- | --- |

15.12.

1

2

| 15.13. | Käivitus- ja süütesüsteemid |
| --- | --- |

15.13.

1

2

| 15.14. | Mootori näidikusüsteemid |
| --- | --- |

15.14.

1

2

| 15.15. | Alternatiivsed turbiinikonstruktsioonid |
| --- | --- |

15.15.

—

1

| 15.16. | Turbopropellermootorid |
| --- | --- |

15.16.

1

2

| 15.17. | Ajamturbiinmootorid |
| --- | --- |

15.17.

1

2

| 15.18. | Abijõuseadmed (APU) |
| --- | --- |

15.18.

1

2

| 15.19. | Jõuseadme paigaldus |
| --- | --- |

15.19.

1

2

| 15.20. | Tulekaitsesüsteemid |
| --- | --- |

15.20.

1

2

| 15.21. | Mootori jälgimine ja maapealne käitamine |
| --- | --- |

15.21.

1

3

| 15.22. | Mootori ladustamine ja konserveerimine |
| --- | --- |

15.22.

—

2

MOODUL 16.   KOLBMOOTOR

| MOODUL 16. KOLBMOOTOR | TASE |
| --- | --- |
| A2
  A4 | B1.2
  B1.4
  B3 |
| 16.1. | Põhimõisted |

MOODUL 16. KOLBMOOTOR

TASE

A2

A4

B1.2

B1.4

B3

16.1.

1

2

| 16.2. | Mootori jõudlus |
| --- | --- |

16.2.

1

2

| 16.3. | Mootori ehitus |
| --- | --- |

16.3.

1

2

| 16.4. | Mootori toitesüsteemid |
| --- | --- |

16.4.

| 16.4.1. | Karburaatorid |
| --- | --- |

16.4.1.

1

2

| 16.4.2. | Kütuse sissepritsesüsteemid |
| --- | --- |

16.4.2.

1

2

| 16.4.3. | Elektroonilised juhtimisseadmed |
| --- | --- |

16.4.3.

1

2

| 16.5. | Käivitus- ja süütesüsteemid |
| --- | --- |

16.5.

1

2

| 16.6. | Sisselaske-, väljalaske- ja jahutussüsteemid |
| --- | --- |

16.6.

1

2

| 16.7. | Ülelaadimine/turboülelaadimine |
| --- | --- |

16.7.

1

2

| 16.8. | Määrdeained ja kütused |
| --- | --- |

16.8.

1

2

| 16.9. | Määrimissüsteemid |
| --- | --- |

16.9.

1

2

| 16.10. | Mootori näidikusüsteemid |
| --- | --- |

16.10.

1

2

| 16.11. | Jõuseadme paigaldus |
| --- | --- |

16.11.

1

2

| 16.12. | Mootori jälgimine ja maapealne käitamine |
| --- | --- |

16.12.

1

3

| 16.13. | Mootori ladustamine ja konserveerimine |
| --- | --- |

16.13.

—

2

| 16.14. | Alternatiivsed kolbmootorikonstruktsioonid |
| --- | --- |

16.14.

1

1

MOODUL 17.   PROPELLER

| MOODUL 17. PROPELLER | TASE |
| --- | --- |
| A1
  A2 | B1.1
  B1.2
  B3 |
| 17.1. | Põhimõisted |

MOODUL 17. PROPELLER

TASE

A1

A2

B1.1

B1.2

B3

17.1.

1

2

| 17.2. | Propelleri ehitus |
| --- | --- |

17.2.

1

2

| 17.3. | Propelleri sammu reguleerimine |
| --- | --- |

17.3.

1

2

| 17.4. | Propelleri sünkroniseerimine |
| --- | --- |

17.4.

—

2

| 17.5. | Propelleri jäätõrje |
| --- | --- |

17.5.

1

2

| 17.6. | Propelleri hooldamine |
| --- | --- |

17.6.

1

3

| 17.7. | Propelleri ladustamine ja konserveerimine |
| --- | --- |

17.7.

1

2“

| b) | lisatakse punkt 3:






  „3. | Baaskoolituse meetodid

  Kogu kursuse või selle iga mooduli või alamooduli jaoks määratakse kindlaks asjakohane koolitusmeetod või nende kombinatsioon, võttes arvesse iga koolitusetapi ulatust ja eesmärke ning võimalike koolitusmeetodite eeliseid ja puudusi.
  Multimeediapõhiseid koolitusmeetodeid võib kasutada koolituseesmärkide saavutamiseks nii füüsiliselt kui ka virtuaalselt kontrollitud keskkonnas.“; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt 3:

„3.

Baaskoolituse meetodid

Kogu kursuse või selle iga mooduli või alamooduli jaoks määratakse kindlaks asjakohane koolitusmeetod või nende kombinatsioon, võttes arvesse iga koolitusetapi ulatust ja eesmärke ning võimalike koolitusmeetodite eeliseid ja puudusi.

Multimeediapõhiseid koolitusmeetodeid võib kasutada koolituseesmärkide saavutamiseks nii füüsiliselt kui ka virtuaalselt kontrollitud keskkonnas.“;

| 20) | II liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 1.4 asendatakse järgmisega:






  „1.4. | Teemaarendusküsimused tuleb koostada I liites kirjeldatud mooduli 7 põhjal ning ka vastuste hindamine peab toimuma samadel alustel.“; |
| --- | --- | --- | --- |

20)

II liidet muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 1.4 asendatakse järgmisega:

„1.4.

Teemaarendusküsimused tuleb koostada I liites kirjeldatud mooduli 7 põhjal ning ka vastuste hindamine peab toimuma samadel alustel.“;

| b) | punktid 1.11, 1.12 ja 1.13 asendatakse järgmistega:






  „1.11. | Moodulit käsitlevale korduseksamile võib minna alles 90 päeva pärast ebaõnnestunud eksami kuupäeva, välja arvatud IV lisa (osa 147) kohaselt sertifitseeritud lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni puhul, mis pakub konkreetse mooduli ebaõnnestunud ainetele kohandatud korduskursust; ebaõnnestunud mooduli võib uuesti läbida 30 päeva pärast. |
| --- | --- | --- |

b)

punktid 1.11, 1.12 ja 1.13 asendatakse järgmistega:

„1.11.

Moodulit käsitlevale korduseksamile võib minna alles 90 päeva pärast ebaõnnestunud eksami kuupäeva, välja arvatud IV lisa (osa 147) kohaselt sertifitseeritud lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni puhul, mis pakub konkreetse mooduli ebaõnnestunud ainetele kohandatud korduskursust; ebaõnnestunud mooduli võib uuesti läbida 30 päeva pärast.

| 1.12. | Baasteadmiste eksamid, mille maksimaalne lubatud kestus on üle 90 minuti või üle 180 minuti, võib jagada vastavalt kaheks või kolmeks osaeksamiks.
  Iga osaeksam:






  a) | peab täiendama kandidaadi sooritatud teisi osaeksameid või eksameid, tagades et osaeksamite kombinatsioon vastab ainemooduli eksaminõuetele; |
| --- | --- | --- |

1.12.

Baasteadmiste eksamid, mille maksimaalne lubatud kestus on üle 90 minuti või üle 180 minuti, võib jagada vastavalt kaheks või kolmeks osaeksamiks.

Iga osaeksam:

a)

peab täiendama kandidaadi sooritatud teisi osaeksameid või eksameid, tagades et osaeksamite kombinatsioon vastab ainemooduli eksaminõuetele;

| b) | peab olema teistele osaeksamitele või eksamitele sarnase lubatud kestusega; |
| --- | --- |

b)

peab olema teistele osaeksamitele või eksamitele sarnase lubatud kestusega;

| c) | loetakse sooritatuks, kui õigesti on vastatud vähemalt 75 % küsimustest; |
| --- | --- |

c)

loetakse sooritatuks, kui õigesti on vastatud vähemalt 75 % küsimustest;

| d) | peab sisaldama küsimusi arvul, mis jagub neljaga; |
| --- | --- |

d)

peab sisaldama küsimusi arvul, mis jagub neljaga;

| e) | tuleb kanda samale tunnistusele, mis antakse välja pärast viimase osaeksami edukat sooritamist. Sellel tunnistusel loetletakse osaeksamite kuupäevad ja tulemused neid keskmistamata; |
| --- | --- |

e)

tuleb kanda samale tunnistusele, mis antakse välja pärast viimase osaeksami edukat sooritamist. Sellel tunnistusel loetletakse osaeksamite kuupäevad ja tulemused neid keskmistamata;

| f) | tuleb sooritada samas organisatsioonis, järgides ebaõnnestunud eksamite kordamisel tavapäraseid eksaminõudeid. |
| --- | --- |

f)

tuleb sooritada samas organisatsioonis, järgides ebaõnnestunud eksamite kordamisel tavapäraseid eksaminõudeid.

| 1.13. | Iga eksami sooritamiseks võib 12-kuulise ajavahemiku jooksul teha kuni kolm katset.
  Taotleja esitab lennundustehniliste töötajate sertifitseeritud koolitusorganisatsioonile või pädevale asutusele, kelle juures ta eksamit soovib sooritada, kirjaliku kinnituse eksamile eelnenud 12 kuul tehtud ebaõnnestunud eksamite arvu ja kuupäevade kohta, märkides ära ka eksami korraldanud organisatsiooni või pädeva asutuse nime. Lennundustehniliste töötajate sertifitseeritud koolitusorganisatsioon või pädev asutus peab kontrollima, kas ebaõnnestunud eksamite arv ja nende sooritamise aeg vastavad asjaomastele nõuetele.“; |
| --- | --- |

1.13.

Iga eksami sooritamiseks võib 12-kuulise ajavahemiku jooksul teha kuni kolm katset.

Taotleja esitab lennundustehniliste töötajate sertifitseeritud koolitusorganisatsioonile või pädevale asutusele, kelle juures ta eksamit soovib sooritada, kirjaliku kinnituse eksamile eelnenud 12 kuul tehtud ebaõnnestunud eksamite arvu ja kuupäevade kohta, märkides ära ka eksami korraldanud organisatsiooni või pädeva asutuse nime. Lennundustehniliste töötajate sertifitseeritud koolitusorganisatsioon või pädev asutus peab kontrollima, kas ebaõnnestunud eksamite arv ja nende sooritamise aeg vastavad asjaomastele nõuetele.“;

| c) | lisatakse punkt 1.14:






  „1.14. | Eksamitel on keelatud kasutada multimeediapõhises õppeprogrammis sisalduvaid küsimusi, ehkki küsimuste sisu võib olla sama.“; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse punkt 1.14:

„1.14.

Eksamitel on keelatud kasutada multimeediapõhises õppeprogrammis sisalduvaid küsimusi, ehkki küsimuste sisu võib olla sama.“;

| d) | punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Küsimuste arv moodulite kaupa







  2.1. | MOODUL 1 — MATEMAATIKA
  A-kategooria: 16 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 20 minutit.
  B1-, B2-, B2L- ja B3-kategooria: 32 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 40 minutit. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

Küsimuste arv moodulite kaupa

2.1.

MOODUL 1 — MATEMAATIKA

A-kategooria: 16 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 20 minutit.

B1-, B2-, B2L- ja B3-kategooria: 32 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 40 minutit.

| 2.2. | MOODUL 2 — FÜÜSIKA
  A- ja B3-kategooria: 32 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 40 minutit.
  B1-, B2- ja B2L-kategooria: 52 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 65 minutit. |
| --- | --- |

2.2.

MOODUL 2 — FÜÜSIKA

A- ja B3-kategooria: 32 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 40 minutit.

B1-, B2- ja B2L-kategooria: 52 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 65 minutit.

| 2.3. | MOODUL 3 — ELEKTROTEHNIKA ALUSED
  A-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 25 minutit.
  B3-kategooria 24 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 30 minutit.
  B1-, B2- ja B2L-kategooria: 52 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 65 minutit. |
| --- | --- |

2.3.

MOODUL 3 — ELEKTROTEHNIKA ALUSED

A-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 25 minutit.

B3-kategooria 24 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 30 minutit.

B1-, B2- ja B2L-kategooria: 52 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 65 minutit.

| 2.4. | MOODUL 4 — ELEKTROONIKA ALUSED
  B1- ja B3-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 25 minutit.
  B2- ja B2L-kategooria: 40 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 50 minutit. |
| --- | --- |

2.4.

MOODUL 4 — ELEKTROONIKA ALUSED

B1- ja B3-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 25 minutit.

B2- ja B2L-kategooria: 40 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 50 minutit.

| 2.5. | MOODUL 5 — DIGITAALTEHNIKA/ELEKTROONILISED NÄIDIKUSÜSTEEMID
  A- ja B3-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 25 minutit.
  B1-kategooria 40 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 50 minutit.
  B2- ja B2L-kategooria: 72 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 90 minutit. |
| --- | --- |

2.5.

MOODUL 5 — DIGITAALTEHNIKA/ELEKTROONILISED NÄIDIKUSÜSTEEMID

A- ja B3-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 25 minutit.

B1-kategooria 40 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 50 minutit.

B2- ja B2L-kategooria: 72 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 90 minutit.

| 2.6. | MOODUL 6 — MATERJALID JA DETAILID
  A-kategooria: 52 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 65 minutit.
  B1- ja B3-kategooria: 80 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 100 minutit.
  B2- ja B2L-kategooria: 60 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 75 minutit. |
| --- | --- |

2.6.

MOODUL 6 — MATERJALID JA DETAILID

A-kategooria: 52 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 65 minutit.

B1- ja B3-kategooria: 80 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 100 minutit.

B2- ja B2L-kategooria: 60 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 75 minutit.

| 2.7. | MOODUL 7B — TAVALISED HOOLDUSTÖÖD
  A-kategooria: 76 valikvastustega küsimust ja 2 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 95 minutit pluss 40 minutit.
  B1- ja B3-kategooria: 80 valikvastustega küsimust ja 2 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 100 minutit pluss 40 minutit.
  B2- ja B2L-kategooria: 60 valikvastustega küsimust ja 2 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 75 minutit pluss 40 minutit. |
| --- | --- |

2.7.

MOODUL 7B — TAVALISED HOOLDUSTÖÖD

A-kategooria: 76 valikvastustega küsimust ja 2 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 95 minutit pluss 40 minutit.

B1- ja B3-kategooria: 80 valikvastustega küsimust ja 2 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 100 minutit pluss 40 minutit.

B2- ja B2L-kategooria: 60 valikvastustega küsimust ja 2 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 75 minutit pluss 40 minutit.

| 2.8. | MOODUL 8 — AERODÜNAAMIKA ALUSED
  A-, B3-, B1-, B2- ja B2L-kategooria: 24 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 30 minutit. |
| --- | --- |

2.8.

MOODUL 8 — AERODÜNAAMIKA ALUSED

A-, B3-, B1-, B2- ja B2L-kategooria: 24 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 30 minutit.

| 2.9. | MOODUL 9B — INIMFAKTORID
  A-, B1-, B3-, B2- ja B2L-kategooria: 28 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 35 minutit. |
| --- | --- |

2.9.

MOODUL 9B — INIMFAKTORID

A-, B1-, B3-, B2- ja B2L-kategooria: 28 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 35 minutit.

| 2.10. | MOODUL 10 — LENNUNDUSALASED ÕIGUSAKTID
  A-kategooria: 32 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 40 minutit.
  B1-, B3-, B2- ja B2L-kategooria: 44 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 55 minutit. |
| --- | --- |

2.10.

MOODUL 10 — LENNUNDUSALASED ÕIGUSAKTID

A-kategooria: 32 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 40 minutit.

B1-, B3-, B2- ja B2L-kategooria: 44 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 55 minutit.

| 2.11. | MOODUL 11 – LENNUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID
  A1-kategooria 108 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 135 minutit.
  A2-kategooria 72 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 90 minutit.
  B1.1-kategooria 140 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 175 minutit.
  B1.2-kategooria 100 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 125 minutit.
  B3-kategooria 60 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 75 minutit. |
| --- | --- |

2.11.

MOODUL 11 – LENNUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID

A1-kategooria 108 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 135 minutit.

A2-kategooria 72 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 90 minutit.

B1.1-kategooria 140 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 175 minutit.

B1.2-kategooria 100 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 125 minutit.

B3-kategooria 60 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 75 minutit.

| 2.12. | MOODUL 12 — KOPTERITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID
  A-kategooria: 100 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 125 minutit.
  B1.3- ja B1.4-kategooria: 128 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 160 minutit. |
| --- | --- |

2.12.

MOODUL 12 — KOPTERITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID

A-kategooria: 100 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 125 minutit.

B1.3- ja B1.4-kategooria: 128 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 160 minutit.

| 2.13. | MOODUL 13 – ÕHUSÕIDUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID
  B2-kategooria 188 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 235 minutit.
  B2L-kategooria







  Süsteemipädevus | Valikvastustega küsimuste arv | Vastamiseks on aega (minutit) |
| --- | --- | --- | --- |
| Baasnõuded
  (Alammoodulid 13.1, 13.2, 13.5 ja 13.9) | 32 | 40 |
| COM/NAV
  (Alammooduli 13.4 punkt a) | 24 | 30 |
| MÕÕTERIISTAD
  (Alammoodul 13.8) | 20 | 25 |
| AUTOMAATSE JUHTIMISEGA LEND
  (Alammoodulid 13.3 ja 13.7) | 28 | 35 |
| SEIRE
  (Alammooduli 13.4 punkt b) | 20 | 25 |
| PLAANERISÜSTEEMID
  (Alammoodulid 13.11–13.19) | 52 | 65 |

2.13.

MOODUL 13 – ÕHUSÕIDUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID

B2-kategooria 188 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 235 minutit.

B2L-kategooria

Süsteemipädevus

Valikvastustega küsimuste arv

Vastamiseks on aega (minutit)

Baasnõuded

(Alammoodulid 13.1, 13.2, 13.5 ja 13.9)

32

40

COM/NAV

(Alammooduli 13.4 punkt a)

24

30

MÕÕTERIISTAD

(Alammoodul 13.8)

20

25

AUTOMAATSE JUHTIMISEGA LEND

(Alammoodulid 13.3 ja 13.7)

28

35

SEIRE

(Alammooduli 13.4 punkt b)

20

25

PLAANERISÜSTEEMID

(Alammoodulid 13.11–13.19)

52

65

| 2.14. | MOODUL 14 – JÕUSEADMED
  B2- ja B2L-kategooria: 32 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 40 minutit.
  MÄRKUS: B2L-kategooria eksamil kohaldatakse moodulit 14 ainult mõõteriistade ja plaanerisüsteemidega seotud pädevuse saamiseks. |
| --- | --- |

2.14.

MOODUL 14 – JÕUSEADMED

B2- ja B2L-kategooria: 32 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 40 minutit.

MÄRKUS: B2L-kategooria eksamil kohaldatakse moodulit 14 ainult mõõteriistade ja plaanerisüsteemidega seotud pädevuse saamiseks.

| 2.15. | MOODUL 15 — GAASITURBIINMOOTOR
  A1- ja A3-kategooria: 60 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 75 minutit.
  B1.1- ja B1.3-kategooria: 92 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 115 minutit. |
| --- | --- |

2.15.

MOODUL 15 — GAASITURBIINMOOTOR

A1- ja A3-kategooria: 60 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 75 minutit.

B1.1- ja B1.3-kategooria: 92 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 115 minutit.

| 2.16. | MOODUL 16 — KOLBMOOTOR
  A2- ja A4-kategooria: 52 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 65 minutit.
  B3-, B1.2- ja B1.4-kategooria: 76 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 95 minutit. |
| --- | --- |

2.16.

MOODUL 16 — KOLBMOOTOR

A2- ja A4-kategooria: 52 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 65 minutit.

B3-, B1.2- ja B1.4-kategooria: 76 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 95 minutit.

| 2.17. | MOODUL 17 – PROPELLER
  A1- ja A2-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 25 minutit.
  B3-, B1.1- ja B1.2-kategooria: 32 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.
  Vastamiseks on aega 40 minutit.“; |
| --- | --- |

2.17.

MOODUL 17 – PROPELLER

A1- ja A2-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 25 minutit.

B3-, B1.1- ja B1.2-kategooria: 32 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust.

Vastamiseks on aega 40 minutit.“;

| 21) | III liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „III liide Õhusõidukitüübikoolituse ja tüübihindamise nõuded – töökohakoolitus“; |
| --- | --- | --- |

21)

III liidet muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„III liide Õhusõidukitüübikoolituse ja tüübihindamise nõuded – töökohakoolitus“;

| b) | punkti 1 alapunkti a alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | need on kooskõlas käesoleva liite punktis 3.1 esitatud nõuetega ja määruse (EL) nr 748/2012 kohastes käitussobivuse andmetes kindlaks määratud asjakohaste elementidega, kui need on kättesaadavad;“ |
| --- | --- | --- |

b)

punkti 1 alapunkti a alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

need on kooskõlas käesoleva liite punktis 3.1 esitatud nõuetega ja määruse (EL) nr 748/2012 kohastes käitussobivuse andmetes kindlaks määratud asjakohaste elementidega, kui need on kättesaadavad;“

| c) | punkti 1 alapunkti b alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | need on kooskõlas käesoleva liite punktis 3.2 esitatud nõuetega ja määruse (EL) nr 748/2012 kohastes käitussobivuse andmetes kindlaks määratud asjakohaste elementidega, kui need on kättesaadavad;“ |
| --- | --- | --- |

c)

punkti 1 alapunkti b alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

need on kooskõlas käesoleva liite punktis 3.2 esitatud nõuetega ja määruse (EL) nr 748/2012 kohastes käitussobivuse andmetes kindlaks määratud asjakohaste elementidega, kui need on kättesaadavad;“

| d) | punkti 1 alapunkti b alapunkt iv asendatakse järgmisega:






  „iv) | need hõlmavad oskuste tõendamist, milleks kasutatakse seadmeid, komponente, hooldustreeningseadmeid (MSTDd), hoolduse õppevahendeid (MTDd) või tegelikke õhusõidukeid;“ |
| --- | --- | --- |

d)

punkti 1 alapunkti b alapunkt iv asendatakse järgmisega:

„iv)

need hõlmavad oskuste tõendamist, milleks kasutatakse seadmeid, komponente, hooldustreeningseadmeid (MSTDd), hoolduse õppevahendeid (MTDd) või tegelikke õhusõidukeid;“

| e) | punkti 1 alapunkti c alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | Erinevuskoolitus on vajalik selleks, et saada ülevaade ameti poolt sama tootja kahe eri õhusõidukitüübi suhtes kohaldatavate pädevusmärgete vahelistest erinevustest;






  a) | või |
| --- | --- | --- | --- |

e)

punkti 1 alapunkti c alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

Erinevuskoolitus on vajalik selleks, et saada ülevaade ameti poolt sama tootja kahe eri õhusõidukitüübi suhtes kohaldatavate pädevusmärgete vahelistest erinevustest;

a)

või

| b) | ühe ja sama õhusõidukitüübipädevusmärke puhul kahe loakategooria vahelistest erinevustest;“ |
| --- | --- |

b)

ühe ja sama õhusõidukitüübipädevusmärke puhul kahe loakategooria vahelistest erinevustest;“

| f) | punkti 1 alapunktile c lisatakse alapunkt iv:






  „iv) | erinevuskoolitus peab olema alustatud ja lõpetatud kolme aasta jooksul enne uue tüübipädevusmärke taotlemist samas kategoorias (juhtum a) või mõnes muus kategoorias (juhtum b).“; |
| --- | --- | --- |

f)

punkti 1 alapunktile c lisatakse alapunkt iv:

„iv)

erinevuskoolitus peab olema alustatud ja lõpetatud kolme aasta jooksul enne uue tüübipädevusmärke taotlemist samas kategoorias (juhtum a) või mõnes muus kategoorias (juhtum b).“;

| g) | punktis 3 lisatakse pärast esimest lõiku järgmine lõik:

  „Kogu kursuse või selle kõigi osade jaoks määratakse kindlaks asjakohane koolitusmeetod või nende kombinatsioon, võttes arvesse iga koolitusetapi ulatust ja eesmärke ning võimalike koolitusmeetodite eeliseid ja puudusi.
  Kas füüsiliselt või virtuaalselt kontrollitud keskkonnas koolituseesmärkide saavutamiseks võib kasutada multimeediapõhiseid koolitusmeetodeid.“; |
| --- | --- |

g)

punktis 3 lisatakse pärast esimest lõiku järgmine lõik:

„Kogu kursuse või selle kõigi osade jaoks määratakse kindlaks asjakohane koolitusmeetod või nende kombinatsioon, võttes arvesse iga koolitusetapi ulatust ja eesmärke ning võimalike koolitusmeetodite eeliseid ja puudusi.

Kas füüsiliselt või virtuaalselt kontrollitud keskkonnas koolituseesmärkide saavutamiseks võib kasutada multimeediapõhiseid koolitusmeetodeid.“;

| h) | punkti 3.1 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Eesmärk
  Pärast teoreetilise kursuse läbimist peab õppur olema võimeline III liites esitatud koolituskavas kindlaksmääratud tasemele vastavalt tõendama oma üksikasjalikke teoreetilisi teadmisi õhusõiduki juures kasutatavate süsteemide, struktuuri, töö, hoolduse ja remondi alal ning vigade leidmise alal vastavalt tehnilisele normdokumentatsioonile. Õppur peab olema võimeline tõendama oma oskust kasutada käsiraamatuid ja heakskiidetud protseduure, sh teadmisi asjakohaste kontrollide ja piirangute kohta.“; |
| --- | --- | --- |

h)

punkti 3.1 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Eesmärk

Pärast teoreetilise kursuse läbimist peab õppur olema võimeline III liites esitatud koolituskavas kindlaksmääratud tasemele vastavalt tõendama oma üksikasjalikke teoreetilisi teadmisi õhusõiduki juures kasutatavate süsteemide, struktuuri, töö, hoolduse ja remondi alal ning vigade leidmise alal vastavalt tehnilisele normdokumentatsioonile. Õppur peab olema võimeline tõendama oma oskust kasutada käsiraamatuid ja heakskiidetud protseduure, sh teadmisi asjakohaste kontrollide ja piirangute kohta.“;

| i) | punkti 3.1 alapunkti d neljas lõik asendatakse järgmisega:

  „Lisaks tuleb kursuse puhul kirjeldada ja põhjendada järgmist:






  — | minimaalne füüsiliselt ja/või virtuaalselt külastatud tundide arv, mida praktikandilt kursuse eesmärkide saavutamiseks nõutakse; |
| --- | --- | --- |

i)

punkti 3.1 alapunkti d neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Lisaks tuleb kursuse puhul kirjeldada ja põhjendada järgmist:

—

minimaalne füüsiliselt ja/või virtuaalselt külastatud tundide arv, mida praktikandilt kursuse eesmärkide saavutamiseks nõutakse;

| — | füüsiliste ja/või virtuaalsete tundide maksimaalne arv päevas, võttes arvesse pedagoogilisi ja inimteguritega seotud põhimõtteid.“; |
| --- | --- |

—

füüsiliste ja/või virtuaalsete tundide maksimaalne arv päevas, võttes arvesse pedagoogilisi ja inimteguritega seotud põhimõtteid.“;

| j) | punkti 3.1 alapunkti e muudetakse järgmiselt:






  i) | teise lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

  „Kui see on olemas, lisatakse määruse (EL) nr 748/2012 kohaselt kehtestatud kasutamissobivuse andmete miinimumõppekava.“; |
| --- | --- | --- |

j)

punkti 3.1 alapunkti e muudetakse järgmiselt:

i)

teise lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

„Kui see on olemas, lisatakse määruse (EL) nr 748/2012 kohaselt kehtestatud kasutamissobivuse andmete miinimumõppekava.“;

| ii) | tabelit muudetakse järgmiselt:






  — | alajaotusest „Plaaneri konstruktsioon“ jäetakse välja punkt „27.A Juhtpinnad (kõik)“; |
| --- | --- | --- |

ii)

tabelit muudetakse järgmiselt:

—

alajaotusest „Plaaneri konstruktsioon“ jäetakse välja punkt „27.A Juhtpinnad (kõik)“;

| — | alajaotuses „Plaaneri süsteemid“ lisatakse punkti 46 järele punkt 47:





















  „47 | Lämmastikusüsteem |
| --- | --- | --- |

—

alajaotuses „Plaaneri süsteemid“ lisatakse punkti 46 järele punkt 47:

„47

Lämmastikusüsteem

3

1

3

1

—

—

—

—

2“

| — | alajaotuses „Plaaneri süsteemid“ lisatakse punkti 50 järele punkt „55/57 Juhtpinnad (kõik)“:















  „55/57 Juhtpinnad (kõik) | 3 | 1 | 3 | 1 | — | — | — | — | 1“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

—

alajaotuses „Plaaneri süsteemid“ lisatakse punkti 50 järele punkt „55/57 Juhtpinnad (kõik)“:

„55/57 Juhtpinnad (kõik)

3

1

3

1

—

—

—

—

1“

| k) | punkti 3.1 alapunkt f jäetakse välja; |
| --- | --- |

k)

punkti 3.1 alapunkt f jäetakse välja;

| l) | punkti 3.2 alapunkti b muudetakse järgmiselt:






  i) | kolmanda ja neljanda lõigu vahele lisatakse järgmine lõik:

  „Kui see on olemas, lisatakse valitavate praktiliste elementide hulka määruse (EL) nr 748/2012 kohaselt kehtestatud kasutamissobivuse andmete praktiliste ülesannete miinimumloetelu.“; |
| --- | --- | --- |

l)

punkti 3.2 alapunkti b muudetakse järgmiselt:

i)

kolmanda ja neljanda lõigu vahele lisatakse järgmine lõik:

„Kui see on olemas, lisatakse valitavate praktiliste elementide hulka määruse (EL) nr 748/2012 kohaselt kehtestatud kasutamissobivuse andmete praktiliste ülesannete miinimumloetelu.“;

| ii) | tabelit muudetakse järgmiselt:






  — | alajaotusest „Plaaneri konstruktsioon“ jäetakse välja punkt „27.A Juhtpinnad; |
| --- | --- | --- |

ii)

tabelit muudetakse järgmiselt:

—

alajaotusest „Plaaneri konstruktsioon“ jäetakse välja punkt „27.A Juhtpinnad;

| — | alajaotuses „Plaaneri süsteemid“ lisatakse punkti 46 järele punkt 47:























  „47 | Lämmastikusüsteem |
| --- | --- | --- |

—

alajaotuses „Plaaneri süsteemid“ lisatakse punkti 46 järele punkt 47:

„47

Lämmastikusüsteem

X/X

X

X

X

X

X

X

—

—

—

X“

| — | alajaotuses „Plaaneri süsteemid“ lisatakse punkti 50 järele punkt „55/57 Juhtpinnad“:

















  „55/57 Juhtpinnad | X/— | — | — | — | — | X | — | — | — | — | —“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

—

alajaotuses „Plaaneri süsteemid“ lisatakse punkti 50 järele punkt „55/57 Juhtpinnad“:

„55/57 Juhtpinnad

X/—

—

—

—

—

X

—

—

—

—

—“

| m) | punkti 4.1 alapunkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | Iga koolitustunni kohta tuleb esitada vähemalt üks küsimus. Iga peatüki kohta esitatakse küsimusi vastavalt:






  — | peatüki ja taseme kohta tegelikult antud koolitustundide arvule; või |
| --- | --- | --- | --- |

m)

punkti 4.1 alapunkt f asendatakse järgmisega:

„f)

Iga koolitustunni kohta tuleb esitada vähemalt üks küsimus. Iga peatüki kohta esitatakse küsimusi vastavalt:

—

peatüki ja taseme kohta tegelikult antud koolitustundide arvule; või

| — | õppurikesksete meetodite puhul koolituse läbimise eeldatavale keskmisele ajale; ning |
| --- | --- |

—

õppurikesksete meetodite puhul koolituse läbimise eeldatavale keskmisele ajale; ning

| — | koolitusvajaduste analüüsis esitatud õppe-eesmärkidele. |
| --- | --- |

—

koolitusvajaduste analüüsis esitatud õppe-eesmärkidele.

Kursuse heakskiitmisel hindab pädev asutus küsimuste arvu ja taset.“;

| n) | punktile 4.1 lisatakse alapunkt j:






  „j) | Küsimuste sisu võib küll olla sama, kuid pärast koolituskursuse või -etapi läbimist korraldatavatel eksamitel on keelatud kasutada multimeediapõhises õppeprogrammis sisalduvaid küsimusi.“; |
| --- | --- | --- |

n)

punktile 4.1 lisatakse alapunkt j:

„j)

Küsimuste sisu võib küll olla sama, kuid pärast koolituskursuse või -etapi läbimist korraldatavatel eksamitel on keelatud kasutada multimeediapõhises õppeprogrammis sisalduvaid küsimusi.“;

| o) | punktid 5 ja 6 asendatakse järgmisega:






  „5. | Gruppidesse 2 ja 3 kuuluvate õhusõidukite tüübihindamise nõuded

  Gruppidesse 2 ja 3 kuuluvate õhusõidukite tüübihindamise viivad läbi IV lisa (osa 147) nõuete kohaselt sertifitseeritud koolitusorganisatsioonid või pädev asutus.
  Hindamine koosneb praktiliste oskuste hindamisest ja suulisest eksamist ning vastab järgmistele nõuetele.






  a) | Praktiliste oskuste hindamisel määratakse kindlaks kandidaadi pädevus konkreetse õhusõidukitüübiga seotud hooldustööde tegemiseks. |
| --- | --- | --- | --- |

o)

punktid 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

„5.

Gruppidesse 2 ja 3 kuuluvate õhusõidukite tüübihindamise nõuded

Gruppidesse 2 ja 3 kuuluvate õhusõidukite tüübihindamise nõuded

Gruppidesse 2 ja 3 kuuluvate õhusõidukite tüübihindamise viivad läbi IV lisa (osa 147) nõuete kohaselt sertifitseeritud koolitusorganisatsioonid või pädev asutus.

Hindamine koosneb praktiliste oskuste hindamisest ja suulisest eksamist ning vastab järgmistele nõuetele.

a)

Praktiliste oskuste hindamisel määratakse kindlaks kandidaadi pädevus konkreetse õhusõidukitüübiga seotud hooldustööde tegemiseks.

| b) | Suuliseks eksamiks koostatakse valim punktist 3 „Õhusõidukitüübikoolituse nõuded“ valitud peatükkidest alapunkti punkti 3.1 alapunktis e osutatud tasemel. |
| --- | --- |

b)

Suuliseks eksamiks koostatakse valim punktist 3 „Õhusõidukitüübikoolituse nõuded“ valitud peatükkidest alapunkti punkti 3.1 alapunktis e osutatud tasemel.

| c) | Nii suuliste eksamite kui ka praktiliste oskuste hindamisega tagatakse järgmiste eesmärkide saavutamine:






  1. | käsitleda tõeselt ja usaldusväärselt õhusõidukitüübi ja selle süsteemide teemat; |
| --- | --- | --- |

c)

Nii suuliste eksamite kui ka praktiliste oskuste hindamisega tagatakse järgmiste eesmärkide saavutamine:

1.

käsitleda tõeselt ja usaldusväärselt õhusõidukitüübi ja selle süsteemide teemat;

| 2. | tagada õhusõidukitüübile kohaste hooldus-, ülevaatus- ja rutiinsete tööde ohutu tegemine kooskõlas hoolduskäsiraamatu ning muude asjakohaste juhiste ja ülesannetega, näiteks vigade leidmine, remonditööd, reguleerimine, osade vahetamine, seadistamine ja vajaduse korral funktsionaalsed kontrollid, näiteks mootori töö jms; |
| --- | --- |

2.

tagada õhusõidukitüübile kohaste hooldus-, ülevaatus- ja rutiinsete tööde ohutu tegemine kooskõlas hoolduskäsiraamatu ning muude asjakohaste juhiste ja ülesannetega, näiteks vigade leidmine, remonditööd, reguleerimine, osade vahetamine, seadistamine ja vajaduse korral funktsionaalsed kontrollid, näiteks mootori töö jms;

| 3. | kasutada nõuetekohaselt kõiki õhusõidukiga seotud tehnilisi ja muid dokumente; |
| --- | --- |

3.

kasutada nõuetekohaselt kõiki õhusõidukiga seotud tehnilisi ja muid dokumente;

| 4. | kasutada nõuetekohaselt eritööriistu ja katseseadmeid, kõrvaldada ja vahetada õhusõidukitüübispetsiifilisi komponente ja mooduleid, kaasa arvatud hooldustööd tiibadel. |
| --- | --- |

4.

kasutada nõuetekohaselt eritööriistu ja katseseadmeid, kõrvaldada ja vahetada õhusõidukitüübispetsiifilisi komponente ja mooduleid, kaasa arvatud hooldustööd tiibadel.

| d) | Tüübihindamine peab vastama järgmistele tingimustele.






  1. | Iga eksami sooritamiseks võib 12-kuulise ajavahemiku jooksul teha kuni kolm katset. Pärast esimest ebaõnnestunud eksamit ühes koolitustsüklis on vaja oodata 30 päeva ja pärast teist ebaõnnestunud eksamit on vaja oodata 60 päeva.
  Taotleja esitab lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioonile või pädevale asutusele, kelle juures ta eksamit soovib sooritada, kirjaliku kinnituse eelmisel 12-kuulisel ajavahemikul ebaõnnestunud eksamite arvu ja kuupäevade kohta, märkides ära ka eksami korraldanud lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni või pädeva asutuse nime. Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon või pädev asutus peab kontrollima, kas ebaõnnestunud eksamite arv ja nende sooritamise aeg vastavad asjaomastele nõuetele. |
| --- | --- | --- |

d)

Tüübihindamine peab vastama järgmistele tingimustele.

1.

Iga eksami sooritamiseks võib 12-kuulise ajavahemiku jooksul teha kuni kolm katset. Pärast esimest ebaõnnestunud eksamit ühes koolitustsüklis on vaja oodata 30 päeva ja pärast teist ebaõnnestunud eksamit on vaja oodata 60 päeva.

Taotleja esitab lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioonile või pädevale asutusele, kelle juures ta eksamit soovib sooritada, kirjaliku kinnituse eelmisel 12-kuulisel ajavahemikul ebaõnnestunud eksamite arvu ja kuupäevade kohta, märkides ära ka eksami korraldanud lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni või pädeva asutuse nime. Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon või pädev asutus peab kontrollima, kas ebaõnnestunud eksamite arv ja nende sooritamise aeg vastavad asjaomastele nõuetele.

| 2. | Tüübihindamine tuleb sooritada ja vajalikud praktilised oskused tuleb omandada kolme aasta jooksul enne seda, kui esitatakse taotlus lennundustehnilise töötaja loale tüübipädevusmärke saamise kohta. |
| --- | --- |

2.

Tüübihindamine tuleb sooritada ja vajalikud praktilised oskused tuleb omandada kolme aasta jooksul enne seda, kui esitatakse taotlus lennundustehnilise töötaja loale tüübipädevusmärke saamise kohta.

| 3. | Tüübihindamisest peab osa võtma vähemalt üks eksamineerija. Eksamineerija(d) ei tohi olla seotud taotleja koolitamisega. |
| --- | --- |

3.

Tüübihindamisest peab osa võtma vähemalt üks eksamineerija. Eksamineerija(d) ei tohi olla seotud taotleja koolitamisega.

| e) | Eksamineerija(d) koostab/koostavad ja teeb/teevad kandidaadile kättesaadavaks kirjaliku ja allkirjastatud aruande, milles selgitatakse kandidaadi positiivse või negatiivse eksamitulemuse põhjusi. |
| --- | --- |

e)

Eksamineerija(d) koostab/koostavad ja teeb/teevad kandidaadile kättesaadavaks kirjaliku ja allkirjastatud aruande, milles selgitatakse kandidaadi positiivse või negatiivse eksamitulemuse põhjusi.

| 6. | Töökohakoolitus







  6.1 | Üldist
  Töökohakoolitus on koolitus, mida taotlejale pakutakse konkreetse õhusõidukitüübi kohta tegelikul töökohal, kus tal on võimalus õppida parimaid hooldustavasid ja õigeid hooldusprotseduure. Töökohakoolitus peab vastama järgmistele nõuetele.






  a) | Hooldusloa välja andnud pädev asutus kiidab enne töökohakoolituse alustamist heaks töökohakoolituse ülesannete loetelu ja programmi. |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Töökohakoolitus

Töökohakoolitus

6.1

Üldist

Töökohakoolitus on koolitus, mida taotlejale pakutakse konkreetse õhusõidukitüübi kohta tegelikul töökohal, kus tal on võimalus õppida parimaid hooldustavasid ja õigeid hooldusprotseduure. Töökohakoolitus peab vastama järgmistele nõuetele.

a)

Hooldusloa välja andnud pädev asutus kiidab enne töökohakoolituse alustamist heaks töökohakoolituse ülesannete loetelu ja programmi.

| b) | Töökohakoolitus läbitakse ühes või mitmes hooldusorganisatsioonis, mis on käesoleva määruse nõuete kohaselt sertifitseeritud konkreetse õhusõidukitüübi hooldamiseks. Töökohakoolitust juhib üks neist organisatsioonidest. |
| --- | --- |

b)

Töökohakoolitus läbitakse ühes või mitmes hooldusorganisatsioonis, mis on käesoleva määruse nõuete kohaselt sertifitseeritud konkreetse õhusõidukitüübi hooldamiseks. Töökohakoolitust juhib üks neist organisatsioonidest.

| c) | Enne töökohakoolituse läbimist peab taotlejal olema A-, B- või L5-kategooria luba või ta peab olema läbinud teoreetilise tüübikoolituse ja tal peab olema täidetud vähemalt 50 % põhikogemuse nõudest (punkt 66.A.30) õhusõidukikategoorias, milles teda koolitatakse. |
| --- | --- |

c)

Enne töökohakoolituse läbimist peab taotlejal olema A-, B- või L5-kategooria luba või ta peab olema läbinud teoreetilise tüübikoolituse ja tal peab olema täidetud vähemalt 50 % põhikogemuse nõudest (punkt 66.A.30) õhusõidukikategoorias, milles teda koolitatakse.

| d) | Taotleja peab töökohakoolitust alustama ja selle lõpetama kolme aasta jooksul enne esimese tüübipädevusmärke taotlemist. Vähemalt 50 % töökohakoolituse ülesannetest tuleb täita pärast asjaomase õhusõiduki teoreetilise tüübikoolituse läbimist. |
| --- | --- |

d)

Taotleja peab töökohakoolitust alustama ja selle lõpetama kolme aasta jooksul enne esimese tüübipädevusmärke taotlemist. Vähemalt 50 % töökohakoolituse ülesannetest tuleb täita pärast asjaomase õhusõiduki teoreetilise tüübikoolituse läbimist.

| e) | Taotleja peab töökohakoolituse läbima kvalifitseeritud juhendaja(te) üks-ühele juhendamisel, mille käigus juhendajad kontrollivad tüüpiliste volitatud lennundustehniliste töötajate tehnilisi teadmisi, oskusi ja kohustusi. Töökohakoolitusel jagavad juhendajad taotlejale ka teadmisi ja kogemusi, pakkudes vajalikku nõu, tuge ja juhendamist. |
| --- | --- |

e)

Taotleja peab töökohakoolituse läbima kvalifitseeritud juhendaja(te) üks-ühele juhendamisel, mille käigus juhendajad kontrollivad tüüpiliste volitatud lennundustehniliste töötajate tehnilisi teadmisi, oskusi ja kohustusi. Töökohakoolitusel jagavad juhendajad taotlejale ka teadmisi ja kogemusi, pakkudes vajalikku nõu, tuge ja juhendamist.

| f) | Iga ülesande täitmise kinnitab taotleja oma allkirjaga, viidates seejuures tegelikule töökorraldusele/töökäsule vms. Juhendajad kontrollivad töökohakoolitusel täidetavaid ülesandeid ja kinnitavad need lisaks taotleja allkirjale oma allkirjaga, sest nad vastutavad ülesannete täitmise eest kas tugitöötajate või volitatud lennundustehniliste töötajate tasandil, olenevalt hooldusprotseduurist. |
| --- | --- |

f)

Iga ülesande täitmise kinnitab taotleja oma allkirjaga, viidates seejuures tegelikule töökorraldusele/töökäsule vms. Juhendajad kontrollivad töökohakoolitusel täidetavaid ülesandeid ja kinnitavad need lisaks taotleja allkirjale oma allkirjaga, sest nad vastutavad ülesannete täitmise eest kas tugitöötajate või volitatud lennundustehniliste töötajate tasandil, olenevalt hooldusprotseduurist.

| g) | Töökohakoolituse eduka läbimise korral annavad juhendajad välja soovituse taotleja lõpphindamiseks, mille viivad läbi määratud hindajad. |
| --- | --- |

g)

Töökohakoolituse eduka läbimise korral annavad juhendajad välja soovituse taotleja lõpphindamiseks, mille viivad läbi määratud hindajad.

| 6.2. | Töökohakoolituse sisu ja logiraamat
  Töökohakoolitus peab hõlmama mitut tegevust ja ülesandeid, mis on seotud asjaomase õhusõidukitüübipädevuse, süsteemide ja taotletava loakategooriaga ning see võib hõlmata rohkem kui üht loakategooriat.
  Töökohakoolitus dokumenteeritakse selle logiraamatus, esitades järgmise teabe:






  a) | taotleja nimi; |
| --- | --- | --- |

6.2.

Töökohakoolituse sisu ja logiraamat

Töökohakoolitus peab hõlmama mitut tegevust ja ülesandeid, mis on seotud asjaomase õhusõidukitüübipädevuse, süsteemide ja taotletava loakategooriaga ning see võib hõlmata rohkem kui üht loakategooriat.

Töökohakoolitus dokumenteeritakse selle logiraamatus, esitades järgmise teabe:

a)

taotleja nimi;

| b) | taotleja sünniaeg; |
| --- | --- |

b)

taotleja sünniaeg;

| c) | sertifitseeritud hooldusorganisatsioon(id), kus töökohakoolitus toimus; |
| --- | --- |

c)

sertifitseeritud hooldusorganisatsioon(id), kus töökohakoolitus toimus;

| d) | taotletavad õhusõidukimärked ja loakategooriad; |
| --- | --- |

d)

taotletavad õhusõidukimärked ja loakategooriad;

| e) | ülesannete loetelu, sealhulgas:






  i) | ülesande kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

e)

ülesannete loetelu, sealhulgas:

i)

ülesande kirjeldus;

| ii) | viide töökorraldusele/töökäsule/õhusõiduki tehnilisele päevikule jms; |
| --- | --- |

ii)

viide töökorraldusele/töökäsule/õhusõiduki tehnilisele päevikule jms;

| iii) | ülesande täitmise koht; |
| --- | --- |

iii)

ülesande täitmise koht;

| iv) | ülesande lõpuleviimise kuupäev; |
| --- | --- |

iv)

ülesande lõpuleviimise kuupäev;

| v) | õhusõiduki registreerimisnumber/-numbrid; |
| --- | --- |

v)

õhusõiduki registreerimisnumber/-numbrid;

| f) | juhendajate nimed (sh loa olemasolu korral ka selle number); |
| --- | --- |

f)

juhendajate nimed (sh loa olemasolu korral ka selle number);

| g) | juhendajate allkirjastatud soovitus taotleja järjestikuseks lõpphindamiseks. |
| --- | --- |

g)

juhendajate allkirjastatud soovitus taotleja järjestikuseks lõpphindamiseks.

| 6.3 | Taotleja lõpphindamine
  Taotleja lõpphindamist võib teha alles siis, kui töökohakoolituse päevik on täidetud ja juhendajad on vastavale soovitusele alla kirjutanud.
  Lõpphindamist tegev(ad) määratud hindaja(d) teatab/teatavad hindamise kuupäeva lube väljaandvale asutusele aegsasti ette, et lubada selle asutuse võimalikku osalemist.
  Lõpphindamise eesmärk on kontrollida, kas taotlejal on piisavad tehnilised teadmised ning asjakohased oskused ja hoiakud ning kas ta on pädev sõltumatult tegutsema konkreetse õhusõidukitüübipädevusega volitatud lennundustehnilise töötajana.
  Lõpphindamise kestus on vähemalt üks tööpäev.






  a) | Lõpphindamisel hinnatakse järgmist:






  1) | konkreetse loakategooria puhul nõutavad tehnilised üldteadmised; |
| --- | --- | --- | --- |

6.3

Taotleja lõpphindamine

Taotleja lõpphindamist võib teha alles siis, kui töökohakoolituse päevik on täidetud ja juhendajad on vastavale soovitusele alla kirjutanud.

Lõpphindamist tegev(ad) määratud hindaja(d) teatab/teatavad hindamise kuupäeva lube väljaandvale asutusele aegsasti ette, et lubada selle asutuse võimalikku osalemist.

Lõpphindamise eesmärk on kontrollida, kas taotlejal on piisavad tehnilised teadmised ning asjakohased oskused ja hoiakud ning kas ta on pädev sõltumatult tegutsema konkreetse õhusõidukitüübipädevusega volitatud lennundustehnilise töötajana.

Lõpphindamise kestus on vähemalt üks tööpäev.

a)

Lõpphindamisel hinnatakse järgmist:

1)

konkreetse loakategooria puhul nõutavad tehnilised üldteadmised;

| 2) | konkreetse loakategooriaga seotud õhusõidukitüüpi käsitlevad teadmised ja oskused; |
| --- | --- |

2)

konkreetse loakategooriaga seotud õhusõidukitüüpi käsitlevad teadmised ja oskused;

| 3) | õhusõiduki ja loakategooriaga seotud loaõiguste tundmine; |
| --- | --- |

3)

õhusõiduki ja loakategooriaga seotud loaõiguste tundmine;

| 4) | taotleja asjakohane käitumine ja ohutusalane suhtumine seoses hoolduskeskkonnaga. |
| --- | --- |

4)

taotleja asjakohane käitumine ja ohutusalane suhtumine seoses hoolduskeskkonnaga.

| b) | Hinnang esitatakse aruandes, mis sisaldab järgmist teavet:






  1) | taotleja isikuandmed; |
| --- | --- | --- |

b)

Hinnang esitatakse aruandes, mis sisaldab järgmist teavet:

1)

taotleja isikuandmed;

| 2) | hindaja(te) isikuandmed; |
| --- | --- |

2)

hindaja(te) isikuandmed;

| 3) | hindamise kuupäev ja kestus; |
| --- | --- |

3)

hindamise kuupäev ja kestus;

| 4) | hindamise sisu; |
| --- | --- |

4)

hindamise sisu;

| 5) | hindamise tulemus: positiivne või negatiivne; |
| --- | --- |

5)

hindamise tulemus: positiivne või negatiivne;

| 6) | hindaja(te), kandidaadi ja vajaduse korral sõltumatu(te) vaatleja(te) allkirjad. |
| --- | --- |

6)

hindaja(te), kandidaadi ja vajaduse korral sõltumatu(te) vaatleja(te) allkirjad.

| c) | Ebaõnnestunud hindamist võib korrata pärast kolme kuu möödumist või juhul, kui on saadud täiendavat koolitust ja juhendajad on andnud uue soovituse, enne kolme kuu möödumist, kui hindaja(d) sellega nõustub/nõustuvad. Kolme ebaõnnestunud katse järel tuleb kogu töökohakoolitust korrata. |
| --- | --- |

c)

Ebaõnnestunud hindamist võib korrata pärast kolme kuu möödumist või juhul, kui on saadud täiendavat koolitust ja juhendajad on andnud uue soovituse, enne kolme kuu möödumist, kui hindaja(d) sellega nõustub/nõustuvad. Kolme ebaõnnestunud katse järel tuleb kogu töökohakoolitust korrata.

| 6.4. | Nõuded juhendajatele ja hindajatele
  Juhendajad ja hindajad on hooldustöötajad, kellel on järgmine kvalifikatsioon.






  i) | Juhendajatel:






  — | on käesoleva lisa kohaselt välja antud kehtiv lennundustehnilise töötaja luba või II lisa (osa 145) IV liite kohaselt kehtiv ja kõikidele ICAO 1. lisa nõuetele vastav lennundustehnilise töötaja luba, mis on pädevale asutusele vastuvõetav; |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.

Nõuded juhendajatele ja hindajatele

Juhendajad ja hindajad on hooldustöötajad, kellel on järgmine kvalifikatsioon.

i)

Juhendajatel:

—

on käesoleva lisa kohaselt välja antud kehtiv lennundustehnilise töötaja luba või II lisa (osa 145) IV liite kohaselt kehtiv ja kõikidele ICAO 1. lisa nõuetele vastav lennundustehnilise töötaja luba, mis on pädevale asutusele vastuvõetav;

| — | on vähemalt ühe aasta jooksul olnud juhendatava töökohakoolitusega võrreldes sama kategooria lennundustehnilise töötaja luba, kuhu on märgitud asjaomase õhusõiduki õiguste kasutamiseks asjakohane tüübipädevus; |
| --- | --- |

—

on vähemalt ühe aasta jooksul olnud juhendatava töökohakoolitusega võrreldes sama kategooria lennundustehnilise töötaja luba, kuhu on märgitud asjaomase õhusõiduki õiguste kasutamiseks asjakohane tüübipädevus;

| — | on vajalikud hooldustõendi väljaandmise või allkirjaga kinnitamise õigused hooldusorganisatsioonis, kus töökohakoolitus toimub; |
| --- | --- |

—

on vajalikud hooldustõendi väljaandmise või allkirjaga kinnitamise õigused hooldusorganisatsioonis, kus töökohakoolitus toimub;

| — | on kogemus teiste inimeste koolitamisel (nt praktikajuhendajad, IV lisa (osa 147) kohased juhendajad, kes on läbinud koolitajate koolituskursused või kellel on mis tahes muu võrreldav riiklik kvalifikatsioon või kellel on selleks pädevale asutusele vastuvõetav kvalifikatsioon). |
| --- | --- |

—

on kogemus teiste inimeste koolitamisel (nt praktikajuhendajad, IV lisa (osa 147) kohased juhendajad, kes on läbinud koolitajate koolituskursused või kellel on mis tahes muu võrreldav riiklik kvalifikatsioon või kellel on selleks pädevale asutusele vastuvõetav kvalifikatsioon).

| ii) | Lõpphindajatel:






  — | on käesoleva lisa kohaselt välja antud kehtiv lennundustehnilise töötaja luba või II lisa (osa 145) IV liite kohaselt kehtiv ja kõikidele ICAO 1. lisa nõuetele vastav lennundustehnilise töötaja luba, mis on pädevale asutusele vastuvõetav; |
| --- | --- | --- |

ii)

Lõpphindajatel:

—

on käesoleva lisa kohaselt välja antud kehtiv lennundustehnilise töötaja luba või II lisa (osa 145) IV liite kohaselt kehtiv ja kõikidele ICAO 1. lisa nõuetele vastav lennundustehnilise töötaja luba, mis on pädevale asutusele vastuvõetav;

| — | on vähemalt kolme aasta jooksul olnud hinnatava töökohakoolitusega võrreldes sama kategooria lennundustehnilise töötaja luba, millele on antud sama või sarnase õhusõiduki tüübipädevus; |
| --- | --- |

—

on vähemalt kolme aasta jooksul olnud hinnatava töökohakoolitusega võrreldes sama kategooria lennundustehnilise töötaja luba, millele on antud sama või sarnase õhusõiduki tüübipädevus;

| — | on kogemus teiste inimeste hindamisel (nt praktikajuhendajad, IV lisa (osa 147) kohased eksamineerijad) ja/või nad on läbinud koolitajate koolituskursused või kellel on mis tahes muu võrreldav riiklik kvalifikatsioon või kellel on selleks pädevale asutusele vastuvõetav kvalifikatsioon); |
| --- | --- |

—

on kogemus teiste inimeste hindamisel (nt praktikajuhendajad, IV lisa (osa 147) kohased eksamineerijad) ja/või nad on läbinud koolitajate koolituskursused või kellel on mis tahes muu võrreldav riiklik kvalifikatsioon või kellel on selleks pädevale asutusele vastuvõetav kvalifikatsioon);

| — | ei ole olnud taotleja töökohakoolituse juhendaja; kui hindaja on olnud seotud töökohakoolitusega, peab töökohakoolituse hindamisel osalema sõltumatu vaatleja. |
| --- | --- |

—

ei ole olnud taotleja töökohakoolituse juhendaja; kui hindaja on olnud seotud töökohakoolitusega, peab töökohakoolituse hindamisel osalema sõltumatu vaatleja.

| 6.5. | Töökohakoolituse dokumendid ja andmed
  Töökohakoolituse edukat läbimist tõendatakse taotlejale lõpphindamisaruande ja töökohakoolituse logiraamatuga.
  Töökohakoolituse dokumendid esitatakse pädevale asutusele, et toetada loa väljaandmise või muutmise taotlust vastavalt käesoleva lisa B jao B alajaole.
  Töökohakoolituse dokumente säilitab koolituse toimumiskohaks olev hooldusorganisatsioon oma pädeva asutusega kokku lepitud korras.“; |
| --- | --- |

6.5.

Töökohakoolituse dokumendid ja andmed

Töökohakoolituse edukat läbimist tõendatakse taotlejale lõpphindamisaruande ja töökohakoolituse logiraamatuga.

Töökohakoolituse dokumendid esitatakse pädevale asutusele, et toetada loa väljaandmise või muutmise taotlust vastavalt käesoleva lisa B jao B alajaole.

Töökohakoolituse dokumente säilitab koolituse toimumiskohaks olev hooldusorganisatsioon oma pädeva asutusega kokku lepitud korras.“;

| 22) | IV liide asendatakse järgmisega:


  „IV liide

  III lisa (osa 66) kohase lennundustehnilise töötaja loa laiendamiseks nõutav kogemus ning baasteadmiste moodulid või osalised moodulid

  A.   Kogemustega seotud nõuded
  Tabelis A on esitatud töökogemuse pikkus (kuudes), mis on nõutav uue kategooria või alamkategooria lisamiseks III lisa (osa 66) kohasele loale.
  Nõutav kogemus võib olla 50 % võrra väiksem, kui taotleja on konkreetse alamkategooriaga seoses lõpetanud osa 147 kohase sertifitseeritud baaskoolituskursuse.

  Tabel A






















  Kuni:
  Alates: | A1 | A2 | A3 | A4 | B1.1 | B1.2 | B1.3 | B1.4 | B2 | B2L | B3 | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A1 | — | 6 | 6 | 6 | 24 | 6 | 24 | 12 | 24 | 12 | 6 | 12 | 12 | 12 | 12 | 24 |
| A2 | 6 | — | 6 | 6 | 24 | 6 | 24 | 12 | 24 | 12 | 6 | 12 | 12 | 12 | 12 | 24 |
| A3 | 6 | 6 | — | 6 | 24 | 12 | 24 | 6 | 24 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 24 |
| A4 | 6 | 6 | 6 | — | 24 | 12 | 24 | 6 | 24 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 24 |
| B1.1 | — | 6 | 6 | 6 | — | 6 | 6 | 6 | 12 | 12 | 6 | 6 | 6 | 12 | 12 | 12 |
| B1.2 | 6 | — | 6 | 6 | 24 | — | 24 | 6 | 24 | 12 | — | — | — | 12 | 12 | 12 |
| B1.3 | 6 | 6 | — | 6 | 6 | 6 | — | 6 | 12 | 12 | 6 | 6 | 6 | 12 | 12 | 12 |
| B1.4 | 6 | 6 | 6 | — | 24 | 6 | 24 | — | 24 | 12 | 6 | 6 | 6 | 12 | 12 | 12 |
| B2 | 6 | 6 | 6 | 6 | 12 | 12 | 12 | 12 | — | — | 12 | 6 | 6 | 12 | 12 | 24 |
| B2L | 6 | 6 | 6 | 6 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | — | 12 | 6 | 6 | 12 | 12 | 24 |
| B3 | 6 | — | 6 | 6 | 24 | 6 | 24 | 12 | 24 | 12 | — | — | — | 12 | 12 | 12 |
| L1 | 24 | 24 | 24 | 24 | 36 | 24 | 36 | 24 | 36 | 24 | 24 | — | 6 (*) | 12 (*) | 12 (*) | 24 (*) |
| L2 | 24 | 12 | 24 | 24 | 36 | 12 | 36 | 24 | 36 | 24 | 12 | — | — | 12 (*) | 12 (*) | 24 (*) |
| L3 | 30 | 30 | 30 | 30 | 48 | 30 | 48 | 30 | 48 | 30 | 30 | 12 (*) | 12 (*) | — | 6 (*) | 24 (*) |
| L4 | 30 | 30 | 30 | 30 | 48 | 30 | 48 | 30 | 48 | 30 | 30 | 12 (*) | 12 (*) | — | — | 24 (*) |
| L5 | 24 | 24 | 24 | 24 | 36 | 24 | 36 | 24 | 36 | 24 | 24 | 12 (*) | 12 (*) | 12 (*) | — | — |

22)

IV liide asendatakse järgmisega:

„IV liide

III lisa (osa 66) kohase lennundustehnilise töötaja loa laiendamiseks nõutav kogemus ning baasteadmiste moodulid või osalised moodulid

A.   Kogemustega seotud nõuded

Tabelis A on esitatud töökogemuse pikkus (kuudes), mis on nõutav uue kategooria või alamkategooria lisamiseks III lisa (osa 66) kohasele loale.

Nõutav kogemus võib olla 50 % võrra väiksem, kui taotleja on konkreetse alamkategooriaga seoses lõpetanud osa 147 kohase sertifitseeritud baaskoolituskursuse.

Tabel A

Kuni:

Alates:

A1

A2

A3

A4

B1.1

B1.2

B1.3

B1.4

B2

B2L

B3

L1

L2

L3

L4

L5

A1

—

6

6

6

24

6

24

12

24

12

6

12

12

12

12

24

A2

6

—

6

6

24

6

24

12

24

12

6

12

12

12

12

24

A3

6

6

—

6

24

12

24

6

24

12

12

12

12

12

12

24

A4

6

6

6

—

24

12

24

6

24

12

12

12

12

12

12

24

B1.1

—

6

6

6

—

6

6

6

12

12

6

6

6

12

12

12

B1.2

6

—

6

6

24

—

24

6

24

12

—

—

—

12

12

12

B1.3

6

6

—

6

6

6

—

6

12

12

6

6

6

12

12

12

B1.4

6

6

6

—

24

6

24

—

24

12

6

6

6

12

12

12

B2

6

6

6

6

12

12

12

12

—

—

12

6

6

12

12

24

B2L

6

6

6

6

12

12

12

12

12

—

12

6

6

12

12

24

B3

6

—

6

6

24

6

24

12

24

12

—

—

—

12

12

12

L1

24

24

24

24

36

24

36

24

36

24

24

—

6 (*)

12 (*)

12 (*)

24 (*)

L2

24

12

24

24

36

12

36

24

36

24

12

—

—

12 (*)

12 (*)

24 (*)

L3

30

30

30

30

48

30

48

30

48

30

30

12 (*)

12 (*)

—

6 (*)

24 (*)

L4

30

30

30

30

48

30

48

30

48

30

30

12 (*)

12 (*)

—

—

24 (*)

L5

24

24

24

24

36

24

36

24

36

24

24

12 (*)

12 (*)

12 (*)

—

—

B.   Nõutavad baasteadmiste moodulid või osalised moodulid

Selle tabeli eesmärk on anda ülevaade eksamitest, mis on vajalikud uue baaskategooria/alamkategooria lisamiseks käesoleva lisa kohasele lennundustehnilise töötaja loale.

Vastavalt I ja VII liitele koostatud õppekava nõuab moodulis erinevate loakategooriate puhul eri tasemel teadmisi, mistõttu kohaldatakse teatavate moodulite suhtes lisaeksameid loaomanikele, kes soovivad laiendada käesoleva lisa kohast lennundustehnilise töötaja luba, et lisada uus kategooria/alamkategooria, ning tehakse mooduli analüüs, et teha kindlaks puuduvad või madalamal tasemel läbitud ained.

Tabel B

| Kuni
  Alates | A1 | A2 | A3 | A4 | B1.1 | B1.2 | B1.3 | B1.4 | B2 | B2L | B3 | L1C | L1 | L2C | L2 | L3H | L3G | L4H | L4G | L5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A1 | Puudub | 16. | 12. | 12, 16. | Kõik, v.a 9. | Kõik, v.a 9. | Kõik, v.a 9. | Kõik, v.a 9. | Kõik, v.a 9. | Kõik, v.a 9. | Kõik, v.a 2, 8, 9. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 9. |
| A2 | 11, 15. | Puudub | 12, 15. | 12. | Kõik, v.a 9. | Kõik, v.a 9. | Kõik, v.a 9. | Kõik, v.a 9. | Kõik, v.a 9. | Kõik, v.a 9. | Kõik, v.a 2, 8, 9. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 9. |
| A3 | 11, 17. | 11, 16, 17. | Puudub | 16. | Kõik, v.a 9. | Kõik, v.a 9. | Kõik, v.a 9. | Kõik, v.a 9. | Kõik, v.a 9. | Kõik, v.a 9. | Kõik, v.a 2, 8, 9. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 9. |
| A4 | 11, 15, 17. | 11, 17. | 15. | Puudub | Kõik, v.a 9. | Kõik, v.a 9. | Kõik, v.a 9. | Kõik, v.a 9. | Kõik, v.a 9. | Kõik, v.a 9. | Kõik, v.a 2, 8, 9. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 2L. | Kõik, v.a 9. |
| B1.1 | Puudub | 16. | 12. | 12, 16. | Puudub | 16. | 12. | 12, 16. | 4, 5, 13, 14. | 4, 5, 13SK, 14SK. | 16. | 12L. | 12L. | 8L**, 12L. | 8L**, 12L. | 9L. | 10L. | 9L, 11L. | 10L,
  11L. | 8L**, 10L, 11, 12L. |
| B1.2 | 11.15. | Puudub | 12, 15. | 12. | 11, 15. | Puudub | 12, 15. | 12. | 4, 5, 13, 14. | 4, 5, 13SK. 14SK | Puudub | 12L. | 12L. | 8L*,
  12L. | 8L*,
  12L. | 9L. | 10L. | 9L, 11L. | 10L,
  11L. | 8L*, 10L, 11, 12L. |
| B1.3 | 11, 17. | 11, 16, 17. | Puudub | 16. | 11, 17. | 11, 16, 17. | Puudub | 16. | 4, 5, 13, 14. | 4, 5, 13SK. 14SK | 11, 16, 17. | 7L, 12L. | 7L, 12L. | 7L, 8L**, 12L. | 7L, 8L**, 12L. | 9L. | 10L. | 9L, 11L. | 10L,
  11L. | 8L**, 10L, 11, 12L. |
| B1.4 | 11, 15, 17. | 11, 17. | 15. | Puudub | 11, 15, 17. | 11, 17. | 15. | Puudub | 4, 5, 13, 14. | 4, 5, 13SK. 14SK | 11, 17. | 7L, 12L. | 7L, 12L. | 7L, 8L**, 12L. | 7L, 8L**, 12L. | 9L. | 10L. | 9L, 11L. | 10L,
  11L. | 8L*, 10L, 11, 12L. |
| B2 | 6, 7, 11, 15, 17. | 6, 7, 11, 16, 17. | 6, 7, 12, 15. | 6, 7, 12, 16. | 6, 7, 11, 15, 17. | 6, 7, 11, 16, 17. | 6, 7, 12, 15. | 6, 7, 12, 16. | Puudub | Puudub | 6, 7, 11, 16, 17. | 5L, 7L. | 4L, 5L, 6L, 7L. | 5L, 7L, 8L. | 4L, 5L, 6L, 7L, 8L. | 9L. | 10L. | 9L, 11L. | 10L, 11L. | 6, 7, 11 või 12, 15 või 16, 17, 8L, 10L. |
| B2L | 6, 7, 11, 15, 17. | 6, 7, 11, 16, 17. | 6, 7, 12, 15. | 6, 7, 12, 16. | 6, 7, 11, 15, 17. | 6, 7, 11, 16, 17. | 6, 7, 12, 15. | 6, 7, 12, 16. | 13SK, 14SK. | Puudub | 6, 7, 11, 16, 17. | 5L, 7L, 12LSK. | 4L, 5L, 6L, 7L, 12LSK. | 5L, 7L, 8L, 12LSK. | 4L, 5L, 6L, 7L, 8L, 12LSK. | 9L. | 10L. | 9L, 11L. | 10L, 11L. | 6, 7, 11 või 12, 15 või 16, 17, 8L, 10L. |
| B3 | 11.15. | 11 | 12.15. | 12. | 2, 3, 5, 8, 11, 15. | 2, 3, 5, 8, 11. | 2, 3, 5, 8, 12,15. | 2, 3, 5, 8, 12. | 2, 3, 4, 5, 8, 13, 14. | 2, 3, 4, 5, 8, 13SK. | Puudub | 12L. | 12L. | 8L*, 12L. | 8L*, 12L. | 9L. | 10L. | 9L, 11L. | 10L, 11L. | 2, 3, 5, 8, 11 või 12, 8L*, 10L, 11L, 12L. |

Kuni

Alates

A1

A2

A3

A4

B1.1

B1.2

B1.3

B1.4

B2

B2L

B3

L1C

L1

L2C

L2

L3H

L3G

L4H

L4G

L5

A1

Puudub

16.

12.

12, 16.

Kõik, v.a 9.

Kõik, v.a 9.

Kõik, v.a 9.

Kõik, v.a 9.

Kõik, v.a 9.

Kõik, v.a 9.

Kõik, v.a 2, 8, 9.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 9.

A2

11, 15.

Puudub

12, 15.

12.

Kõik, v.a 9.

Kõik, v.a 9.

Kõik, v.a 9.

Kõik, v.a 9.

Kõik, v.a 9.

Kõik, v.a 9.

Kõik, v.a 2, 8, 9.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 9.

A3

11, 17.

11, 16, 17.

Puudub

16.

Kõik, v.a 9.

Kõik, v.a 9.

Kõik, v.a 9.

Kõik, v.a 9.

Kõik, v.a 9.

Kõik, v.a 9.

Kõik, v.a 2, 8, 9.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 9.

A4

11, 15, 17.

11, 17.

15.

Puudub

Kõik, v.a 9.

Kõik, v.a 9.

Kõik, v.a 9.

Kõik, v.a 9.

Kõik, v.a 9.

Kõik, v.a 9.

Kõik, v.a 2, 8, 9.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 2L.

Kõik, v.a 9.

B1.1

Puudub

16.

12.

12, 16.

Puudub

16.

12.

12, 16.

4, 5, 13, 14.

4, 5, 13SK, 14SK.

16.

12L.

12L.

8L**, 12L.

8L**, 12L.

9L.

10L.

9L, 11L.

10L,

11L.

8L**, 10L, 11, 12L.

B1.2

11.15.

Puudub

12, 15.

12.

11, 15.

Puudub

12, 15.

12.

4, 5, 13, 14.

4, 5, 13SK. 14SK

Puudub

12L.

12L.

8L*,

12L.

8L*,

12L.

9L.

10L.

9L, 11L.

10L,

11L.

8L*, 10L, 11, 12L.

B1.3

11, 17.

11, 16, 17.

Puudub

16.

11, 17.

11, 16, 17.

Puudub

16.

4, 5, 13, 14.

4, 5, 13SK. 14SK

11, 16, 17.

7L, 12L.

7L, 12L.

7L, 8L**, 12L.

7L, 8L**, 12L.

9L.

10L.

9L, 11L.

10L,

11L.

8L**, 10L, 11, 12L.

B1.4

11, 15, 17.

11, 17.

15.

Puudub

11, 15, 17.

11, 17.

15.

Puudub

4, 5, 13, 14.

4, 5, 13SK. 14SK

11, 17.

7L, 12L.

7L, 12L.

7L, 8L**, 12L.

7L, 8L**, 12L.

9L.

10L.

9L, 11L.

10L,

11L.

8L*, 10L, 11, 12L.

B2

6, 7, 11, 15, 17.

6, 7, 11, 16, 17.

6, 7, 12, 15.

6, 7, 12, 16.

6, 7, 11, 15, 17.

6, 7, 11, 16, 17.

6, 7, 12, 15.

6, 7, 12, 16.

Puudub

Puudub

6, 7, 11, 16, 17.

5L, 7L.

4L, 5L, 6L, 7L.

5L, 7L, 8L.

4L, 5L, 6L, 7L, 8L.

9L.

10L.

9L, 11L.

10L, 11L.

6, 7, 11 või 12, 15 või 16, 17, 8L, 10L.

B2L

6, 7, 11, 15, 17.

6, 7, 11, 16, 17.

6, 7, 12, 15.

6, 7, 12, 16.

6, 7, 11, 15, 17.

6, 7, 11, 16, 17.

6, 7, 12, 15.

6, 7, 12, 16.

13SK, 14SK.

Puudub

6, 7, 11, 16, 17.

5L, 7L, 12LSK.

4L, 5L, 6L, 7L, 12LSK.

5L, 7L, 8L, 12LSK.

4L, 5L, 6L, 7L, 8L, 12LSK.

9L.

10L.

9L, 11L.

10L, 11L.

6, 7, 11 või 12, 15 või 16, 17, 8L, 10L.

B3

11.15.

11

12.15.

12.

2, 3, 5, 8, 11, 15.

2, 3, 5, 8, 11.

2, 3, 5, 8, 12,15.

2, 3, 5, 8, 12.

2, 3, 4, 5, 8, 13, 14.

2, 3, 4, 5, 8, 13SK.

Puudub

12L.

12L.

8L*, 12L.

8L*, 12L.

9L.

10L.

9L, 11L.

10L, 11L.

2, 3, 5, 8, 11 või 12, 8L*, 10L, 11L, 12L.

| Kuni
  Alates | A1 | A2 | A3 | A4 | B1.1 | B1.2 | B1.3 | B1.4 | B2 | B2L | B3 | L1C | L1 | L2C | L2 | L3H | L3G | L4H | L4G |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L1C | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Puudub | 4L, 6L. | 8L. | 4L, 6L, 8L. | 9L. | 10L. | 8L, 9L, 11L. | 8L, 10L, 11L. |
| L1 | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Puudub | Puudub | 8L. | 8L. | 9L. | 10L. | 8L, 9L, 11L. | 8L, 10L, 11L. |
| L2C | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Puudub | 4L, 6L. | Puudub | 4L, 6L. | 9L. | 10L. | 9L, 11L. | 10L, 11L. |
| L2 | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Puudub | Puudub | Puudub | Puudub | 9L. | 10L. | 9L, 11L. | 10L, 11L. |
| L3H | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | 5L, 7L. | 4L, 5L, 6L, 7L. | 5L, 7L, 8L. | 4L, 5L, 6L, 7L, 8L. | Puudub | 10L. | 8L, 11L. | 8L, 10L, 11L. |
| L3G | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | 5L, 7L. | 4L, 5L, 6L, 7L. | 5L, 7L, 8L. | 4L, 5L, 6L, 7L, 8L. | 9L. | Puudub | 8L, 9L, 11L. | 8L, 11L. |
| L4H | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | 5L, 7L. | 4L, 5L, 6L, 7L. | 5L, 7L. | 4L, 5L, 6L, 7L. | Puudub | 10L. | Puudub | 10L. |
| L4G | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | Kõik | 5L, 7L. | 4L, 5L, 6L, 7L. | 5L, 7L. | 4L, 5L, 6L, 7L. | 9L. | Puudub | 9L. | Puudub |

Kuni

Alates

A1

A2

A3

A4

B1.1

B1.2

B1.3

B1.4

B2

B2L

B3

L1C

L1

L2C

L2

L3H

L3G

L4H

L4G

L1C

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Puudub

4L, 6L.

8L.

4L, 6L, 8L.

9L.

10L.

8L, 9L, 11L.

8L, 10L, 11L.

L1

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Puudub

Puudub

8L.

8L.

9L.

10L.

8L, 9L, 11L.

8L, 10L, 11L.

L2C

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Puudub

4L, 6L.

Puudub

4L, 6L.

9L.

10L.

9L, 11L.

10L, 11L.

L2

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Puudub

Puudub

Puudub

Puudub

9L.

10L.

9L, 11L.

10L, 11L.

L3H

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

5L, 7L.

4L, 5L, 6L, 7L.

5L, 7L, 8L.

4L, 5L, 6L, 7L, 8L.

Puudub

10L.

8L, 11L.

8L, 10L, 11L.

L3G

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

5L, 7L.

4L, 5L, 6L, 7L.

5L, 7L, 8L.

4L, 5L, 6L, 7L, 8L.

9L.

Puudub

8L, 9L, 11L.

8L, 11L.

L4H

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

5L, 7L.

4L, 5L, 6L, 7L.

5L, 7L.

4L, 5L, 6L, 7L.

Puudub

10L.

Puudub

10L.

L4G

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

Kõik

5L, 7L.

4L, 5L, 6L, 7L.

5L, 7L.

4L, 5L, 6L, 7L.

9L.

Puudub

9L.

Puudub

SK = sõltub süsteemi kvalifitseerimisest

| *: | välja arvatud kolbmootoritega seotud teemad |
| --- | --- |

*:

| **: | välja arvatud turbiinmootoritega seotud teemad |
| --- | --- |

**:

| 23) | VI liites esitatud EASA vormi 26 muudetakse järgmiselt:






  a) | lehekülg 1 asendatakse järgmisega:





  „I.


  EUROOPA LIIT (*)

  [LIIKMESRIIK]


  [ASUTUSE NIMI ja LOGO]


  II.


  Osa 66


  LENNUNDUSTEHNILISE TÖÖTAJA LUBA


  III.


  Loa nr [LIIKMESRIIGI KOOD].66.[XXXX]

  EASA VORM 26, versioon 6“ |
| --- | --- | --- |

23)

VI liites esitatud EASA vormi 26 muudetakse järgmiselt:

a)

lehekülg 1 asendatakse järgmisega:

„I.

I.

EUROOPA LIIT (*)

EUROOPA LIIT

[LIIKMESRIIK]

[LIIKMESRIIK]

[ASUTUSE NIMI ja LOGO]

[ASUTUSE NIMI ja LOGO]

II.

II.

Osa 66

Osa 66

LENNUNDUSTEHNILISE TÖÖTAJA LUBA

LENNUNDUSTEHNILISE TÖÖTAJA LUBA

III.

III.

Loa nr [LIIKMESRIIGI KOOD].66.[XXXX]

Loa nr [LIIKMESRIIGI KOOD].66.[XXXX]

EASA VORM 26, versioon 6“

| b) | lehekülg „XIII. OSA 66 – PIIRANGUD“ asendatakse järgmisega:











  „XIII. | OSA 66 – PIIRANGUD |
| --- | --- | --- |

b)

lehekülg „XIII. OSA 66 – PIIRANGUD“ asendatakse järgmisega:

„XIII.

OSA 66 – PIIRANGUD

Luba kehtib kuni:

| III. | Loa number:“ |
| --- | --- |

III.

Loa number:“

| 24) | VII liide asendatakse järgmisega:


  „VII liide

  L-kategooria lennundustehnilise töötaja loa saamiseks vajalikud baasteadmised

  Käesoleva liite kohaselt nõutavad eri teadmiste tasemete määratlused on samad, mis I liite punktis 1.
  1.   Moodulid
  Iga õhusõidukiloa alamkategooria/-kategooria puhul nõutavad moodulid peavad olema kooskõlas järgmise tabeliga. Vajaduse korral on teemamoodulid tähistatud tähega „X“, samas kui märge „ei kohaldata“ tähendab, et teemamoodulit ei kohaldata ja seda ei nõuta.
  L5-alamkategooria puhul peab baasteadmised nõue olema sama, mis kõigil B1-alakategooriatel (nagu on osutatud I liites) ja muudel tabelis esitatud moodulitel. | Loa alamkategooriad: |
| --- | --- | --- |
| | Komposiitkonstruktsiooniga purilennukid | Purilennukid | Komposiitkonstruktsiooniga mootorpurilennukid ja komposiitkonstruktsiooniga ELA1 lennukid | Mootorpurilennukid ja ELA1 lennukid | Kuumaõhu-õhupallid | Gaasiõhupallid | Kuumaõhu-õhulaevad | ELA2 gaasiõhulaevad | Kõrgemasse kui ELA2 kategooriasse kuuluvad gaasiõhulaevad |
| Ainemoodulid | L1C | L1 | L2C | L2 | L3H | L3G | L4H | L4G | L5 |
| 1L | „Baasteadmised“ |

24)

VII liide asendatakse järgmisega:

„VII liide

L-kategooria lennundustehnilise töötaja loa saamiseks vajalikud baasteadmised

Käesoleva liite kohaselt nõutavad eri teadmiste tasemete määratlused on samad, mis I liite punktis 1.

1.   Moodulid

Iga õhusõidukiloa alamkategooria/-kategooria puhul nõutavad moodulid peavad olema kooskõlas järgmise tabeliga. Vajaduse korral on teemamoodulid tähistatud tähega „X“, samas kui märge „ei kohaldata“ tähendab, et teemamoodulit ei kohaldata ja seda ei nõuta.

L5-alamkategooria puhul peab baasteadmised nõue olema sama, mis kõigil B1-alakategooriatel (nagu on osutatud I liites) ja muudel tabelis esitatud moodulitel.

Loa alamkategooriad:

Komposiitkonstruktsiooniga purilennukid

Purilennukid

Komposiitkonstruktsiooniga mootorpurilennukid ja komposiitkonstruktsiooniga ELA1 lennukid

Mootorpurilennukid ja ELA1 lennukid

Kuumaõhu-õhupallid

Gaasiõhupallid

Kuumaõhu-õhulaevad

ELA2 gaasiõhulaevad

Kõrgemasse kui ELA2 kategooriasse kuuluvad gaasiõhulaevad

Ainemoodulid

L1C

L1

L2C

L2

L3H

L3G

L4H

L4G

L5

1L

„Baasteadmised“

X

X

X

X

X

X

X

X

ei kohaldata

| 2L | „Inimtegurid“ |
| --- | --- |

2L

„Inimtegurid“

X

X

X

X

X

X

X

X

ei kohaldata

| 3L | „Lennundusalased õigusaktid“ |
| --- | --- |

3L

„Lennundusalased õigusaktid“

X

X

X

X

X

X

X

X

ei kohaldata

| 4L | „Puidust/metalltorudest ja riidest plaanerid“ |
| --- | --- |

4L

„Puidust/metalltorudest ja riidest plaanerid“

ei kohaldata

X

ei kohaldata

X

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

| 5L | „Komposiitplaanerid“ |
| --- | --- |

5L

„Komposiitplaanerid“

X

X

X

X

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

| 6L | „Metallplaanerid“ |
| --- | --- |

6L

„Metallplaanerid“

ei kohaldata

X

ei kohaldata

X

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

| 7L | „Plaanerid — üld-, mehaanilised ja elektrisüsteemid“ |
| --- | --- |

7L

„Plaanerid — üld-, mehaanilised ja elektrisüsteemid“

X

X

X

X

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

| 8L | „Jõuallikas“ |
| --- | --- |

8L

„Jõuallikas“

ei kohaldata

ei kohaldata

X

X

ei kohaldata

ei kohaldata

X

X

X (*1)

| 9L | „Õhupallid – kuumaõhu-õhupallid“ |
| --- | --- |

9L

„Õhupallid – kuumaõhu-õhupallid“

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

X

ei kohaldata

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 10L | „Õhupallid – gaasiõhupallid (vabalennu-/ankurdatud) õhupallid“ |
| --- | --- |

10L

„Õhupallid – gaasiõhupallid (vabalennu-/ankurdatud) õhupallid“

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

X

ei kohaldata

X

X

| 11L | „Õhulaevad — kuumaõhu-/gaasiÕHULAEVAD“ |
| --- | --- |

11L

„Õhulaevad — kuumaõhu-/gaasiÕHULAEVAD“

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

X

X

X

| 12L | „Raadioside/avariimajakad/transpondrid/mõõteriistad“ |
| --- | --- |

12L

„Raadioside/avariimajakad/transpondrid/mõõteriistad“

X

X

X

X

ei kohaldata

ei kohaldata

X

X

X

MOODUL 1L – BAASTEADMISED

| MOODUL 1L – BAASTEADMISED | Tase |
| --- | --- |
| 1L.1 | Matemaatika






  — | Aritmeetika |

MOODUL 1L – BAASTEADMISED

Tase

1L.1

Matemaatika

—

Aritmeetika

| — | Algebra |
| --- | --- |

—

Algebra

| — | Geomeetria |
| --- | --- |

—

Geomeetria

1

| 1L.2 | Füüsika






  — | Aine |
| --- | --- | --- |

1L.2

Füüsika

—

Aine

| — | Mehaanika |
| --- | --- |

—

Mehaanika

| — | Temperatuur |
| --- | --- |

—

Temperatuur

1

| 1L.3 | Elektrisüsteem






  — | Vahelduv- ja alalisvooluahelad |
| --- | --- | --- |

1L.3

Elektrisüsteem

—

Vahelduv- ja alalisvooluahelad

1

| 1L.4 | Aerodünaamika/aerostaatika |
| --- | --- |

1L.4

Aerodünaamika/aerostaatika

1

| 1L.5 | Tööohutus ja keskkonnakaitse |
| --- | --- |

1L.5

Tööohutus ja keskkonnakaitse

2

MOODUL 2L – INIMTEGURID

| MOODUL 2L – INIMTEGURID | Tase |
| --- | --- |
| 2L.1 | Üldist |

MOODUL 2L – INIMTEGURID

Tase

2L.1

Üldist

1

| 2L.2 | Inimvõimed ja nende piirid |
| --- | --- |

2L.2

Inimvõimed ja nende piirid

1

| 2L.3 | Sotsiaalpsühholoogia |
| --- | --- |

2L.3

Sotsiaalpsühholoogia

1

| 2L.4 | Töövõimet mõjutavad tegurid |
| --- | --- |

2L.4

Töövõimet mõjutavad tegurid

1

| 2L.5 | Füüsiline töökeskkond |
| --- | --- |

2L.5

Füüsiline töökeskkond

1

| 2L.6 | Must nimekiri („räpane tosin“) ja riskide maandamine |
| --- | --- |

2L.6

Must nimekiri („räpane tosin“) ja riskide maandamine

2

MOODUL 3L – LENNUNDUSALASED ÕIGUSAKTID

| MOODUL 3L – LENNUNDUSALASED ÕIGUSAKTID | Tase |
| --- | --- |
| 3L.1 | Õigusraamistik |

MOODUL 3L – LENNUNDUSALASED ÕIGUSAKTID

Tase

3L.1

Õigusraamistik

1

| 3L.2 | Jätkuva lennukõlblikkuse eeskirjad |
| --- | --- |

3L.2

Jätkuva lennukõlblikkuse eeskirjad

1

| 3L.3 | Remondi- ja muudatustööd (osa ML) |
| --- | --- |

3L.3

Remondi- ja muudatustööd (osa ML)

2

| 3L.4 | Tehnilised normdokumendid (osa ML) |
| --- | --- |

3L.4

Tehnilised normdokumendid (osa ML)

2

| 3L.5 | Loast tulenevad õigused ja nende nõuetekohane kasutamine (osa 66, osa ML) |
| --- | --- |

3L.5

Loast tulenevad õigused ja nende nõuetekohane kasutamine (osa 66, osa ML)

2

MOODUL 4L — PUIDUST/METALLTORUDEST JA RIIDEST PLAANERID

| MOODUL 4L — PUIDUST/METALLTORUDEST JA RIIDEST PLAANERID | Tase |
| --- | --- |
| 4L.1 | Puidust/metalltorude ja riide kombinatsioonist plaanerid |

MOODUL 4L — PUIDUST/METALLTORUDEST JA RIIDEST PLAANERID

Tase

4L.1

Puidust/metalltorude ja riide kombinatsioonist plaanerid

2

| 4L.2 | Materjal |
| --- | --- |

4L.2

Materjal

2

| 4L.3 | Kahjustuse kindlakstegemine |
| --- | --- |

4L.3

Kahjustuse kindlakstegemine

3

| 4L.4 | Standardsed remondi- ja hooldustööd |
| --- | --- |

4L.4

Standardsed remondi- ja hooldustööd

3

MOODUL 5L — KOMPOSIITPLAANERID

| MOODUL 5L — KOMPOSIITPLAANERID | Tase |
| --- | --- |
| 5L.1 | Kiudplastplaaner |

MOODUL 5L — KOMPOSIITPLAANERID

Tase

5L.1

Kiudplastplaaner

2

| 5L.2 | Materjal |
| --- | --- |

5L.2

Materjal

2

| 5L.3 | Kahjustuse kindlakstegemine |
| --- | --- |

5L.3

Kahjustuse kindlakstegemine

3

| 5L.4 | Standardsed remondi- ja hooldustööd |
| --- | --- |

5L.4

Standardsed remondi- ja hooldustööd

3

MOODUL 6L — METALLPLAANERID

| MOODUL 6L — METALLPLAANERID | Tase |
| --- | --- |
| 6L.1 | Metallplaanerid |

MOODUL 6L — METALLPLAANERID

Tase

6L.1

Metallplaanerid

2

| 6L.2 | Materjal |
| --- | --- |

6L.2

Materjal

2

| 6L.3 | Kahjustuse kindlakstegemine |
| --- | --- |

6L.3

Kahjustuse kindlakstegemine

3

| 6L.4 | Standardsed remondi- ja hooldustööd |
| --- | --- |

6L.4

Standardsed remondi- ja hooldustööd

3

MOODUL 7L — PLAANERID — ÜLD-, MEHAANILISED JA ELEKTRISÜSTEEMID

| MOODUL 7L — PLAANERID — ÜLD-, MEHAANILISED JA ELEKTRISÜSTEEMID | Tase |
| --- | --- |
| 7L.1 | Lennuteooria – purilennukid ja lennukid |

MOODUL 7L — PLAANERID — ÜLD-, MEHAANILISED JA ELEKTRISÜSTEEMID

Tase

7L.1

Lennuteooria – purilennukid ja lennukid

1

| 7L.2 | Plaaneri ehitus – purilennukid ja lennukid |
| --- | --- |

7L.2

Plaaneri ehitus – purilennukid ja lennukid

1

| 7L.3 | Kliimaseadmed (ATA 21) |
| --- | --- |

7L.3

Kliimaseadmed (ATA 21)

1

| 7L.4 | Elektrisüsteemid, kaablid ja ühendused (ATA 24) |
| --- | --- |

7L.4

Elektrisüsteemid, kaablid ja ühendused (ATA 24)

2

| 7L.5 | Lisavarustus ja sisustus (ATA 25) |
| --- | --- |

7L.5

Lisavarustus ja sisustus (ATA 25)

2

| 7L.6 | Tulekaitse- ja muud ohutussüsteemid (ATA 26) |
| --- | --- |

7L.6

Tulekaitse- ja muud ohutussüsteemid (ATA 26)

2

| 7L.7 | Lennujuhtimisseadised (ATA 27) |
| --- | --- |

7L.7

Lennujuhtimisseadised (ATA 27)

3

| 7L.8 | Kütusesüsteem (ATA 28) |
| --- | --- |

7L.8

Kütusesüsteem (ATA 28)

2

| 7L.9 | Hüdraulikaseadmed (ATA 29) |
| --- | --- |

7L.9

Hüdraulikaseadmed (ATA 29)

2

| 7L.10 | Jäätumise ja vihmavee tõrje (ATA 30) |
| --- | --- |

7L.10

Jäätumise ja vihmavee tõrje (ATA 30)

1

| 7L.11 | Telik (ATA 32) |
| --- | --- |

7L.11

Telik (ATA 32)

2

| 7L.12 | Tuled (ATA 33) |
| --- | --- |

7L.12

Tuled (ATA 33)

2

| 7L.13 | Hapnikusüsteem (ATA 35) |
| --- | --- |

7L.13

Hapnikusüsteem (ATA 35)

2

| 7L.14 | Suruõhu- ja vaakumsüsteem (ATA 36) |
| --- | --- |

7L.14

Suruõhu- ja vaakumsüsteem (ATA 36)

2

| 7L.15 | Ballastvesi (ATA 41) |
| --- | --- |

7L.15

Ballastvesi (ATA 41)

2

| 7L.16 | Kinnitusvahendid |
| --- | --- |

7L.16

Kinnitusvahendid

2

| 7L.17 | Torud, voolikud ja liitmikud |
| --- | --- |

7L.17

Torud, voolikud ja liitmikud

2

| 7L.18 | Vedrud |
| --- | --- |

7L.18

Vedrud

2

| 7L.19 | Laagrid |
| --- | --- |

7L.19

Laagrid

2

| 7L.20 | Jõuülekanded |
| --- | --- |

7L.20

Jõuülekanded

2

| 7L.21 | Juhtimistrossid |
| --- | --- |

7L.21

Juhtimistrossid

2

| 7L.22 | Istud ja lõtkud |
| --- | --- |

7L.22

Istud ja lõtkud

2

| 7L.23 | Õhusõiduki kaal ja tasakaal |
| --- | --- |

7L.23

Õhusõiduki kaal ja tasakaal

2

| 7L.24 | Töökorraldus töökojas ja tööriistad |
| --- | --- |

7L.24

Töökorraldus töökojas ja tööriistad

2

| 7L.25 | Õhusõiduki lahtivõtmise, ülevaatuse, remondi ja kokkupaneku võtted |
| --- | --- |

7L.25

Õhusõiduki lahtivõtmise, ülevaatuse, remondi ja kokkupaneku võtted

2

| 7L.26 | Erakorralised juhtumid |
| --- | --- |

7L.26

Erakorralised juhtumid

2

| 7L.27 | Hooldustööd |
| --- | --- |

7L.27

Hooldustööd

2

MOODUL 8L – JÕUALLIKAS

| MOODUL 8L – JÕUALLIKAS | Kolb- | Turbiin- | Elektri- | Tase |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8L.1 | Mootori töö alused |

MOODUL 8L – JÕUALLIKAS

Kolb-

Turbiin-

Elektri-

Tase

8L.1

Mootori töö alused

X

X

X

2

| 8L.2 | Kolbmootorite töö alused ja talitlus |
| --- | --- |

8L.2

Kolbmootorite töö alused ja talitlus

X

2

| 8L.3 | Kolbmootori ehitus |
| --- | --- |

8L.3

Kolbmootori ehitus

X

2

| 8L.4 | Kolbmootori kütusesüsteem (mitteelektrooniline) |
| --- | --- |

8L.4

Kolbmootori kütusesüsteem (mitteelektrooniline)

X

2

| 8L.5 | Käivitus- ja süütesüsteem |
| --- | --- |

8L.5

Käivitus- ja süütesüsteem

X

2

| 8L.6 | Sisselaske-, väljalaske- ja jahutussüsteem |
| --- | --- |

8L.6

Sisselaske-, väljalaske- ja jahutussüsteem

X

2

| 8L.7 | Ülelaadimine/turboülelaadimine |
| --- | --- |

8L.7

Ülelaadimine/turboülelaadimine

X

2

| 8L.8 | Kolbmootorite määrdesüsteemid |
| --- | --- |

8L.8

Kolbmootorite määrdesüsteemid

X

2

| 8L.9 | Mootori näidikusüsteemid |
| --- | --- |

8L.9

Mootori näidikusüsteemid

X

X

X

2

| 8L.10 | Elektrilised õhusõidukimootorid |
| --- | --- |

8L.10

Elektrilised õhusõidukimootorid

X

2

| 8L.11 | Turbiinmootorite töö alused ja talitlus |
| --- | --- |

8L.11

Turbiinmootorite töö alused ja talitlus

X

2

| 8L.12 | Difuusor ja kompressor |
| --- | --- |

8L.12

Difuusor ja kompressor

X

2

| 8L.13 | Põlemiskamber, käivitus- ja süütesüsteem |
| --- | --- |

8L.13

Põlemiskamber, käivitus- ja süütesüsteem

X

2

| 8L.14 | Turbiiniosa ja väljalase |
| --- | --- |

8L.14

Turbiiniosa ja väljalase

X

2

| 8L.15 | Turbiinmootori muud osad ja süsteemid |
| --- | --- |

8L.15

Turbiinmootori muud osad ja süsteemid

X

2

| 8L.16 | Turbiinmootori ülevaatus ja maapealne käitamine |
| --- | --- |

8L.16

Turbiinmootori ülevaatus ja maapealne käitamine

X

2

| 8L.17 | Propeller |
| --- | --- |

8L.17

Propeller

X

X

X

2

| 8L.18 | Täisautomaatne digitaalne mootorijuhtimine (FADEC) |
| --- | --- |

8L.18

Täisautomaatne digitaalne mootorijuhtimine (FADEC)

X

X

X

2

| 8L.19 | Määrdeained ja kütused |
| --- | --- |

8L.19

Määrdeained ja kütused

X

X

X

2

| 8L.20 | Mootori ja propelleri paigaldus |
| --- | --- |

8L.20

Mootori ja propelleri paigaldus

X

X

X

2

| 8L.21 | Mootori jälgimine ja maapealne käitamine |
| --- | --- |

8L.21

Mootori jälgimine ja maapealne käitamine

X

X

X

2

| 8L.22 | Mootori/propelleri ladustamine ja konserveerimine |
| --- | --- |

8L.22

Mootori/propelleri ladustamine ja konserveerimine

X

X

X

2

MOODUL 9L — ÕHUPALLID — KUUMAÕHU-ÕHUPALLID

| MOODUL 9L — ÕHUPALLID — KUUMAÕHU-ÕHUPALLID | Tase |
| --- | --- |
| 9L.1 | Lennuteooria – kuumaõhu-õhupallid |

MOODUL 9L — ÕHUPALLID — KUUMAÕHU-ÕHUPALLID

Tase

9L.1

Lennuteooria – kuumaõhu-õhupallid

1

| 9L.2 | Kuumaõhu-õhupallide plaanerid (üldosa) |
| --- | --- |

9L.2

Kuumaõhu-õhupallide plaanerid (üldosa)

2

| 9L.3 | Kest |
| --- | --- |

9L.3

Kest

3

| 9L.4 | Kütusesüsteem/põleti |
| --- | --- |

9L.4

Kütusesüsteem/põleti

3

| 9L.5 | Gondel ja rippsüsteem (sh alternatiivne varustus) |
| --- | --- |

9L.5

Gondel ja rippsüsteem (sh alternatiivne varustus)

3

| 9L.6 | Mõõteriistad |
| --- | --- |

9L.6

Mõõteriistad

2

| 9L.7 | Seadmed |
| --- | --- |

9L.7

Seadmed

2

| 9L.8 | Kuumaõhu-õhupalli käitlemine ja hoidmine |
| --- | --- |

9L.8

Kuumaõhu-õhupalli käitlemine ja hoidmine

2

| 9L.9 | Õhusõiduki lahtivõtmise, ülevaatuse, remondi ja kokkupaneku võtted |
| --- | --- |

9L.9

Õhusõiduki lahtivõtmise, ülevaatuse, remondi ja kokkupaneku võtted

3

MOODUL 10L — ÕHUPALLID — GAASIÕHUPALLID (VABALENNU-/ANKURDATUD) ÕHUPALLID

| MOODUL 10L — ÕHUPALLID — GAASIÕHUPALLID (VABALENNU-/ANKURDATUD) ÕHUPALLID | Tase |
| --- | --- |
| 10L.1 | Lennuteooria – gaasiõhupallid |

MOODUL 10L — ÕHUPALLID — GAASIÕHUPALLID (VABALENNU-/ANKURDATUD) ÕHUPALLID

Tase

10L.1

Lennuteooria – gaasiõhupallid

1

| 10L.2 | Gaasiõhupallide plaanerid (üldosa) |
| --- | --- |

10L.2

Gaasiõhupallide plaanerid (üldosa)

2

| 10L.3 | Kest |
| --- | --- |

10L.3

Kest

3

| 10L.4 | Võrk |
| --- | --- |

10L.4

Võrk

3

| 10L.5 | Ventiilid, langevarjud jm nendega seotud süsteemid |
| --- | --- |

10L.5

Ventiilid, langevarjud jm nendega seotud süsteemid

3

| 10L.6 | Kanderõngas |
| --- | --- |

10L.6

Kanderõngas

3

| 10L.7 | Gondel (sh alternatiivne varustus) |
| --- | --- |

10L.7

Gondel (sh alternatiivne varustus)

3

| 10L.8 | Trossid ja rihmad |
| --- | --- |

10L.8

Trossid ja rihmad

3

| 10L.9 | Mõõteriistad |
| --- | --- |

10L.9

Mõõteriistad

2

| 10L.10 | Ankurdatud gaasiballoonide (TGB) süsteemid |
| --- | --- |

10L.10

Ankurdatud gaasiballoonide (TGB) süsteemid

3

| 10L.11 | Varustus |
| --- | --- |

10L.11

Varustus

2

| 10L.12 | Gaasiõhupalli käitlemine ja hoidmine |
| --- | --- |

10L.12

Gaasiõhupalli käitlemine ja hoidmine

2

| 10L.13 | Õhusõiduki lahtivõtmise, ülevaatuse, remondi ja kokkupaneku võtted |
| --- | --- |

10L.13

Õhusõiduki lahtivõtmise, ülevaatuse, remondi ja kokkupaneku võtted

3

MOODUL 11L — ÕHULAEVAD — KUUMAÕHU-/GAASI ÕHULAEVAD

| MOODUL 11L — ÕHULAEVAD — KUUMAÕHU-/GAASI ÕHULAEVAD | Tase |
| --- | --- |
| 11L.1 | ÕHULAEVADE LENNU- JA JUHTIMISTEOORIA |

MOODUL 11L — ÕHULAEVAD — KUUMAÕHU-/GAASI ÕHULAEVAD

Tase

11L.1

ÕHULAEVADE LENNU- JA JUHTIMISTEOORIA

2

| 11L.2 | Õhulaeva plaaneri ehitus – üldmõisted |
| --- | --- |

11L.2

Õhulaeva plaaneri ehitus – üldmõisted

2

| 11L.3 | Õhulaeva kest |
| --- | --- |

11L.3

Õhulaeva kest

2

| 11L.4 | Gondel |
| --- | --- |

11L.4

Gondel

3

| 11L.5 | Õhulaeva lennujuhtimisseadised (ATA 27/55) |
| --- | --- |

11L.5

Õhulaeva lennujuhtimisseadised (ATA 27/55)

3

| 11L.6 | Elektrisüsteemid (ATA 24) |
| --- | --- |

11L.6

Elektrisüsteemid (ATA 24)

3

| 11L.7 | Tuled (ATA 33) |
| --- | --- |

11L.7

Tuled (ATA 33)

2

| 11L.8 | Jäätumise ja vihmavee tõrje |
| --- | --- |

11L.8

Jäätumise ja vihmavee tõrje

3

| 11L.9 | Kütusesüsteemid (ATA 28) |
| --- | --- |

11L.9

Kütusesüsteemid (ATA 28)

2

| 11L.10 | Õhulaevade mootorid ja propellerid |
| --- | --- |

11L.10

Õhulaevade mootorid ja propellerid

2

| 11L.11 | Õhulaeva käitlemine ja hoidmine |
| --- | --- |

11L.11

Õhulaeva käitlemine ja hoidmine

2

| 11L.12 | Õhusõiduki lahtivõtmise, ülevaatuse, remondi ja kokkupaneku võtted |
| --- | --- |

11L.12

Õhusõiduki lahtivõtmise, ülevaatuse, remondi ja kokkupaneku võtted

2

MOODUL 12L – RAADIOSIDE/AVARIIMAJAKAD/TRANSPONDRID/MÕÕTERIISTAD

| MOODUL 12L – RAADIOSIDE/AVARIIMAJAKAD/TRANSPONDRID/MÕÕTERIISTAD | Tase |
| --- | --- |
| 12L.1 | Raadioside/avariimajakad |

MOODUL 12L – RAADIOSIDE/AVARIIMAJAKAD/TRANSPONDRID/MÕÕTERIISTAD

Tase

12L.1

Raadioside/avariimajakad

2

| 12L.2 | Transponder ja FLARM |
| --- | --- |

12L.2

Transponder ja FLARM

2

| 12L.3 | Mõõteriistad |
| --- | --- |

12L.3

Mõõteriistad

2

| 12L.4 | Üldotstarbelised avioonika testseadmed |
| --- | --- |

12L.4

Üldotstarbelised avioonika testseadmed

1

| 25) | VIII liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | punktile a lisatakse alapunktid vi ja vii:






  „vi) | moodulit ebaõnnestunud eksamit ei või uuesti sooritada vähemalt 90 päeva jooksul alates mooduli eksami ebaõnnestumise kuupäevast; |
| --- | --- | --- | --- |

25)

VIII liidet muudetakse järgmiselt:

a)

punktile a lisatakse alapunktid vi ja vii:

„vi)

moodulit ebaõnnestunud eksamit ei või uuesti sooritada vähemalt 90 päeva jooksul alates mooduli eksami ebaõnnestumise kuupäevast;

| vii) | iga eksami sooritamiseks võib 12-kuulise ajavahemiku jooksul teha kuni kolm katset.“; |
| --- | --- |

vii)

iga eksami sooritamiseks võib 12-kuulise ajavahemiku jooksul teha kuni kolm katset.“;

| b) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Küsimuste arv moodulite kaupa on järgmine:






  i) | moodul 1L „BAASTEADMISED“: 20 küsimust.
  Vastamiseks on aega 25 minutit; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Küsimuste arv moodulite kaupa on järgmine:

i)

moodul 1L „BAASTEADMISED“: 20 küsimust.

Vastamiseks on aega 25 minutit;

| ii) | moodul 2L „INIMTEGURID“: 20 küsimust.
  Vastamiseks on aega 25 minutit; |
| --- | --- |

ii)

moodul 2L „INIMTEGURID“: 20 küsimust.

Vastamiseks on aega 25 minutit;

| iii) | moodul 3L „LENNUNDUSALASED ÕIGUSAKTID“: 28 küsimust.
  Vastamiseks on aega 35 minutit; |
| --- | --- |

iii)

moodul 3L „LENNUNDUSALASED ÕIGUSAKTID“: 28 küsimust.

Vastamiseks on aega 35 minutit;

| iv) | moodul 4L „PUIDUST/METALLTORUDEST JA RIIDEST PLAANERID“: 40 küsimust.
  Vastamiseks on aega 50 minutit; |
| --- | --- |

iv)

moodul 4L „PUIDUST/METALLTORUDEST JA RIIDEST PLAANERID“: 40 küsimust.

Vastamiseks on aega 50 minutit;

| v) | moodul 5L „KOMPOSIITPLAANERID“: 32 küsimust.
  Vastamiseks on aega 40 minutit; |
| --- | --- |

v)

moodul 5L „KOMPOSIITPLAANERID“: 32 küsimust.

Vastamiseks on aega 40 minutit;

| vi) | moodul 6L „METALLPLAANERID“: 32 küsimust.
  Vastamiseks on aega 40 minutit; |
| --- | --- |

vi)

moodul 6L „METALLPLAANERID“: 32 küsimust.

Vastamiseks on aega 40 minutit;

| vii) | moodul 7L „PLAANERID — ÜLD-, MEHAANILISED JA ELEKTRISÜSTEEMID“: 60 küsimust.
  Vastamiseks on aega 75 minutit; |
| --- | --- |

vii)

moodul 7L „PLAANERID — ÜLD-, MEHAANILISED JA ELEKTRISÜSTEEMID“: 60 küsimust.

Vastamiseks on aega 75 minutit;

| viii) | moodul 8L „JÕUALLIKAS“: 64 küsimust.
  Vastamiseks on aega 80 minutit; |
| --- | --- |

viii)

moodul 8L „JÕUALLIKAS“: 64 küsimust.

Vastamiseks on aega 80 minutit;

| ix) | moodul 9L „ÕHUPALLID — KUUMAÕHU-ÕHUPALLID“: 36 küsimust.
  Vastamiseks on aega 45 minutit; |
| --- | --- |

ix)

moodul 9L „ÕHUPALLID — KUUMAÕHU-ÕHUPALLID“: 36 küsimust.

Vastamiseks on aega 45 minutit;

| x) | moodul 10L „ÕHUPALLID — GAASIÕHUPALLID (VABALENNU-/ANKURDATUD) ÕHUPALLID“: 44 küsimust.
  Vastamiseks on aega 55 minutit; |
| --- | --- |

x)

moodul 10L „ÕHUPALLID — GAASIÕHUPALLID (VABALENNU-/ANKURDATUD) ÕHUPALLID“: 44 küsimust.

Vastamiseks on aega 55 minutit;

| xi) | moodul 11L „ÕHULAEVAD — KUUMAÕHU-/GAASI ÕHULAEVAD“: 40 küsimust.
  Vastamiseks on aega 50 minutit; |
| --- | --- |

xi)

moodul 11L „ÕHULAEVAD — KUUMAÕHU-/GAASI ÕHULAEVAD“: 40 küsimust.

Vastamiseks on aega 50 minutit;

| xii) | moodul 12L „RAADIOSIDE/AVARIIMAJAKAD/TRANSPONDRID/MÕÕTERIISTAD“: 20 küsimust.
  Vastamiseks on aega 25 minutit.“; |
| --- | --- |

xii)

moodul 12L „RAADIOSIDE/AVARIIMAJAKAD/TRANSPONDRID/MÕÕTERIISTAD“: 20 küsimust.

Vastamiseks on aega 25 minutit.“;

| 26) | lisatakse IX liide:


  „IX liide

  Multimeediapõhise koolituse hindamismeetod









  1. | Käesoleva liite eesmärk on kehtestada nõuded, millest pädev asutus lähtub punkti 66.B.135 kohaste multimeediapõhiste koolituste hindamisel ja heaks kiitmisel.
  Käesolevat liidet võib kasutada muude koolituskursuste hindamiseks, kui pädev asutus otsustab, et käesolevas liites sätestatud hindamismeetod on selliste muude kursuste puhul asjakohane.
  Pädev asutus hindab kursusi kõigi tabelis A esitatud kriteeriumide alusel, mis on rühmitatud nelja kategooriasse a–d. Pädev asutus määrab tabelis selgelt kindlaks hinnatava multimeediapõhise kursuse, selle tootmise ja ajakohastamise versioonid. |
| --- | --- | --- |

26)

lisatakse IX liide:

„IX liide

Multimeediapõhise koolituse hindamismeetod

1.

Käesolevat liidet võib kasutada muude koolituskursuste hindamiseks, kui pädev asutus otsustab, et käesolevas liites sätestatud hindamismeetod on selliste muude kursuste puhul asjakohane.

Pädev asutus hindab kursusi kõigi tabelis A esitatud kriteeriumide alusel, mis on rühmitatud nelja kategooriasse a–d. Pädev asutus määrab tabelis selgelt kindlaks hinnatava multimeediapõhise kursuse, selle tootmise ja ajakohastamise versioonid.

| 2. | Hindav pädev asutus asetab end õppuri või lõppkasutaja olukorda ja hindab iga tabelis A loetletud kriteeriumi individuaalselt hindamisskaalal 1–5 järgmiselt:






  1: | mitterahuldav. Ei vasta nõutud kriteeriumidele. |
| --- | --- | --- |

2.

1:

mitterahuldav. Ei vasta nõutud kriteeriumidele.

| 2: | Osaliselt rahuldav, kuid nõutud kriteeriumide täitmiseks on vaja teha parandusi. |
| --- | --- |

2:

Osaliselt rahuldav, kuid nõutud kriteeriumide täitmiseks on vaja teha parandusi.

| 3: | Rahuldav. Vastab nõutud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

3:

Rahuldav. Vastab nõutud kriteeriumidele.

| 4: | Hea. Vastab nõutud kriteeriumidele, lisades parandusi. |
| --- | --- |

4:

Hea. Vastab nõutud kriteeriumidele, lisades parandusi.

| 5: | Suurepärane. Ületab nõutud kriteeriume. |
| --- | --- |

5:

Suurepärane. Ületab nõutud kriteeriume.

| 3. | Kui ühe või mitme kriteeriumi hinnang on madalam kui 3, nõuab pädev asutus alternatiivset õppeprotsessi, et tõsta kursuse sobivust vastuvõetava tasemeni. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kui pädev asutus on hinnanud iga tabelis A loetletud üksikkriteeriumi, kasutab ta iga multimeediapõhise õppevahendi üldise sobivustaseme kindlaksmääramiseks järgmist kombineeritud hindamisskaalat:






  — | 100–80: Suurepärane õppevahend. Pakub erinevaid funktsioone ja vastab nõutud sobivuskriteeriumidele. |
| --- | --- | --- |

4.

—

100–80: Suurepärane õppevahend. Pakub erinevaid funktsioone ja vastab nõutud sobivuskriteeriumidele.

| — | 79–60: Õppevahend vastab nõutud sobivuskriteeriumidele. |
| --- | --- |

—

79–60: Õppevahend vastab nõutud sobivuskriteeriumidele.

| — | 59–40: Õppevahend ei ole haridusalaseks kasutamiseks piisavalt asjakohane. Seda võib kasutada üksnes mitteformaalseks koolituseks. |
| --- | --- |

—

59–40: Õppevahend ei ole haridusalaseks kasutamiseks piisavalt asjakohane. Seda võib kasutada üksnes mitteformaalseks koolituseks.

| — | 39–20: Õppevahend on alla keskmise. See ei vasta mitmele nõutud sobivuskriteeriumile. |
| --- | --- |

—

39–20: Õppevahend on alla keskmise. See ei vasta mitmele nõutud sobivuskriteeriumile.

Enne toote heakskiitmist kontrollib pädev asutus, et multimeediapõhise õppevahendi lõplik hindepunkt oleks vähemalt 60 ning et ühegi kriteeriumi hinne ei oleks alla 3.

Tabel A: Multimeediapõhise koolituse hindamine

| Multimeediapõhise koolituse hindamistabel |
| --- |
| Koolituse tähis: |
| Nimi: | Versioon: |
| | TULEMUS (1–5) |
| Kategooria A: „Akadeemiline kvaliteet“ |
| Teabe usaldusväärsus | 1. | Teave on usaldusväärne. |

Multimeediapõhise koolituse hindamistabel

Koolituse tähis:

Nimi:

Versioon:

TULEMUS (1–5)

Kategooria A: „Akadeemiline kvaliteet“

Teabe usaldusväärsus

1.

Teave on usaldusväärne.

Teabe asjakohasus

| 2. | Teave on asjakohane. |
| --- | --- |

2.

Teave on asjakohane.

Kategooria B: „Pedagoogiline kvaliteet“

Pedagoogiline ülesehitus

| 3. | Allikate lihtsustamise kvaliteet on piisav. |
| --- | --- |

3.

Allikate lihtsustamise kvaliteet on piisav.

| 4. | Õppevahendites on esitatud asjakohane arv ülevaateid ja kokkuvõtteid. |
| --- | --- |

4.

Õppevahendites on esitatud asjakohane arv ülevaateid ja kokkuvõtteid.

| 5. | Vahend on selgelt struktureeritud (kokkuvõtted, kavad). |
| --- | --- |

5.

Vahend on selgelt struktureeritud (kokkuvõtted, kavad).

| 6. | Ülesehitus toetab vahendi kasutamist pedagoogilises kontekstis. |
| --- | --- |

6.

Ülesehitus toetab vahendi kasutamist pedagoogilises kontekstis.

Pedagoogilised strateegiad

| 7. | Õppe-eesmärgid on sõnastatud. |
| --- | --- |

7.

Õppe-eesmärgid on sõnastatud.

| 8. | Vahend sisaldab õppimise edendamise stiimuleid. |
| --- | --- |

8.

Vahend sisaldab õppimise edendamise stiimuleid.

| 9. | Vahend toetab õppuri ja juhendaja vahelist suhtlust. |
| --- | --- |

9.

Vahend toetab õppuri ja juhendaja vahelist suhtlust.

| 10. | Toetatakse õppuri aktiivset osalemist. |
| --- | --- |

10.

Toetatakse õppuri aktiivset osalemist.

| 11. | Õppimine on õppurikeskne. |
| --- | --- |

11.

Õppimine on õppurikeskne.

| 12. | Õppimist toetatakse probleemide lahendamise ülesannetega. |
| --- | --- |

12.

Õppimist toetatakse probleemide lahendamise ülesannetega.

| 13. | Vahend võimaldab õppuritel omavahel suhelda. |
| --- | --- |

13.

Vahend võimaldab õppuritel omavahel suhelda.

| 14. | Õppuril on võimalik näha oma edusamme. |
| --- | --- |

14.

Õppuril on võimalik näha oma edusamme.

Õppuri hindamise meetodid

| 15. | Vahend hõlmab enesehindamist. |
| --- | --- |

15.

Vahend hõlmab enesehindamist.

Kategooria C: „Didaktiline kvaliteet“

Õppetegevus

| 16. | Sisus osutatakse tegelikele olukordadele, millega õppur võib tegelikus hoolduskeskkonnas kokku puutuda. |
| --- | --- |

16.

Sisus osutatakse tegelikele olukordadele, millega õppur võib tegelikus hoolduskeskkonnas kokku puutuda.

Õpisisu

| 17. | Sisu on õpieesmärkide saavutamiseks piisav. |
| --- | --- |

17.

Sisu on õpieesmärkide saavutamiseks piisav.

Kategooria D: „Tehniline kvaliteet“

Ülesehitus

| 18. | Õppevahendi sisu ja ülesehitus hõlmab värvide, interaktiivsuse, graafilise kvaliteedi, animatsioonide ja illustratsioonide asjakohast kasutamist. |
| --- | --- |

18.

Õppevahendi sisu ja ülesehitus hõlmab värvide, interaktiivsuse, graafilise kvaliteedi, animatsioonide ja illustratsioonide asjakohast kasutamist.

Sirvimine

| 19. | Navigeerimismeetodid on selged, järjepidevad ja intuitiivsed. |
| --- | --- |

19.

Navigeerimismeetodid on selged, järjepidevad ja intuitiivsed.

Tehnoloogilised aspektid

| 20. | Multimeediatehnikatega toetatakse teabe edastamist. |
| --- | --- |

20.

Multimeediatehnikatega toetatakse teabe edastamist.

Lõplik hindepunkt:

Märkused

Pädev asutus võtab multimeediapõhise koolituse tabelis A loetletud üksikute kriteeriumide alusel hindamisel arvesse järgmist:

Kategooriad:

| a) | Akadeemiline kvaliteet

  Multimeediavahendi abil esitatud teabel on kaks omadust:






  i. | Usaldusväärsus: teave on usaldusväärne, ajakohane ja suhteliselt vigadeta. Teave vastab kehtivatele regulatiivsetele nõuetele. |
| --- | --- | --- |

a)

Akadeemiline kvaliteet

Multimeediavahendi abil esitatud teabel on kaks omadust:

i.

Usaldusväärsus: teave on usaldusväärne, ajakohane ja suhteliselt vigadeta. Teave vastab kehtivatele regulatiivsetele nõuetele.

| ii. | Asjakohasus: teave on asjakohane kursuse jaoks kindlaks määratud õpieesmärkide seisukohast. Teabega toetatakse õppurit õpieesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

ii.

Asjakohasus: teave on asjakohane kursuse jaoks kindlaks määratud õpieesmärkide seisukohast. Teabega toetatakse õppurit õpieesmärkide saavutamisel.

| b) | Pedagoogiline kvaliteet

  Multimeediapõhise vahendiga rõhutatakse tegevusi, millega edendatakse vajalike teadmiste ja oskuste arendamist.
  Põhikriteeriumid on iga õppevahendi puhul seotud kolme aspektiga:






  i. | Pedagoogiline ülesehitus: vahendit iseloomustab kvaliteetne lihtsustamine, kokkuvõtete olemasolu ning diagrammide, jooniste, animatsioonide ja illustratsioonide kasutamine. Vahendi puhul hinnatakse, kas selle struktuur soodustab vahendi kasutamist pedagoogilises kontekstis. See tähendab orienteerumise lihtsust (kokkuvõte, tunnikava), asjakohase teabevahetuse olemasolu, kasutatavust (tagasi, edasi, kerimiskastid jne) ja suhtlusvahendeid (küsimused ja vastused, korduma kippuvad küsimused, foorum jne). |
| --- | --- | --- |

b)

Pedagoogiline kvaliteet

Multimeediapõhise vahendiga rõhutatakse tegevusi, millega edendatakse vajalike teadmiste ja oskuste arendamist.

Põhikriteeriumid on iga õppevahendi puhul seotud kolme aspektiga:

i.

Pedagoogiline ülesehitus: vahendit iseloomustab kvaliteetne lihtsustamine, kokkuvõtete olemasolu ning diagrammide, jooniste, animatsioonide ja illustratsioonide kasutamine. Vahendi puhul hinnatakse, kas selle struktuur soodustab vahendi kasutamist pedagoogilises kontekstis. See tähendab orienteerumise lihtsust (kokkuvõte, tunnikava), asjakohase teabevahetuse olemasolu, kasutatavust (tagasi, edasi, kerimiskastid jne) ja suhtlusvahendeid (küsimused ja vastused, korduma kippuvad küsimused, foorum jne).

| ii. | Pedagoogilised strateegiad: õpetamis- ja õppimisstiilid peaksid põhinema aktiivsetel õpetamismeetoditel, et luua õpieesmärkide ja õppija motivatsiooniga seotud tähenduslikke olukordi. |
| --- | --- |

ii.

Pedagoogilised strateegiad: õpetamis- ja õppimisstiilid peaksid põhinema aktiivsetel õpetamismeetoditel, et luua õpieesmärkide ja õppija motivatsiooniga seotud tähenduslikke olukordi.

| iii. | Õppuri hindamise meetodid: meetodeid rakendatakse õppe-eesmärkide saavutamise mõõtmiseks. |
| --- | --- |

iii.

Õppuri hindamise meetodid: meetodeid rakendatakse õppe-eesmärkide saavutamise mõõtmiseks.

| c) | Didaktiline kvaliteet







  i. | Õppetegevus: sisus osutatakse tegelikele olukordadele, millega õppur võib tegelikus hoolduskeskkonnas kokku puutuda. |
| --- | --- | --- |

c)

Didaktiline kvaliteet

i.

Õppetegevus: sisus osutatakse tegelikele olukordadele, millega õppur võib tegelikus hoolduskeskkonnas kokku puutuda.

| ii. | Õpisisu: sisu on õpieesmärkide saavutamiseks piisav. |
| --- | --- |

ii.

Õpisisu: sisu on õpieesmärkide saavutamiseks piisav.

| d) | Tehniline kvaliteet

  Selles osas hinnatakse õppevahendite ülesehitust, sirvimisvõimalusi ja tehnoloogilisi aspekte:






  i. | Ülesehitus: õppevahendi sisu ja ülesehitus hõlmab värvide, interaktiivsuse, valitud kujutiste graafilise kvaliteedi, animatsioonide ja illustratsioonide asjakohast kasutamist. |
| --- | --- | --- |

d)

Tehniline kvaliteet

Selles osas hinnatakse õppevahendite ülesehitust, sirvimisvõimalusi ja tehnoloogilisi aspekte:

i.

Ülesehitus: õppevahendi sisu ja ülesehitus hõlmab värvide, interaktiivsuse, valitud kujutiste graafilise kvaliteedi, animatsioonide ja illustratsioonide asjakohast kasutamist.

| ii. | Sirvimine: navigeerides peaks õppuril olema võimalik leida kava, indeks või üksikasjalik sisukord. Soovitatavad valikud või suunised peavad olema selged ja menüüde rühmitus järjepidev. |
| --- | --- |

ii.

Sirvimine: navigeerides peaks õppuril olema võimalik leida kava, indeks või üksikasjalik sisukord. Soovitatavad valikud või suunised peavad olema selged ja menüüde rühmitus järjepidev.

| iii. | Tehnoloogilised aspektid: multimeediatehnikate eesmärk on kombineerida ja ära kasutada mistahes uue tehnoloogia võimalusi hariduses, et edendada teadmussiiret. Seetõttu toetab süsteem animatsioonide, simulatsioonide ja muude interaktiivsete elementide kasutamist.“ |
| --- | --- |

iii.

Tehnoloogilised aspektid: multimeediatehnikate eesmärk on kombineerida ja ära kasutada mistahes uue tehnoloogia võimalusi hariduses, et edendada teadmussiiret. Seetõttu toetab süsteem animatsioonide, simulatsioonide ja muude interaktiivsete elementide kasutamist.“

---

(*)  Kogemus võib olla 50 % võrra väiksem, kui välja antakse piirangutega luba, st luba, mille puhul on välistatud „I lisa (osa M) VII liite kohased keerukad hooldustööd, määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punkti 21.A.90B kohased standardmuudatused ja määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punkti 21.A.431B kohased standardsed remonditööd“.

*

(*1)  Nõutavad on ainult kohaldatavad mooduli 8L jõuallikatega seotud teemad, mis sõltuvad B1 alamkategooriast, mis taotlejal olemas on.

*1

---

II LISA

Määruse (EL) nr 1321/2014 IV lisa (osa 147) muudetakse järgmiselt:

| 1) | sisukorras asendatakse punkt 147.A.305 järgmisega: „147.A.305 Õhusõidukitüübihindamine ja oskuste hindamine“; |
| --- | --- |

1)

| 2) | punkti 147.A.100 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Teooriaõppeks ja teadmiste kontrollimiseks peavad olema asjakohased ruumid, mis on täiesti kinnised ja eraldatud muudest ruumidest.“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

a)

alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Teooriaõppeks ja teadmiste kontrollimiseks peavad olema asjakohased ruumid, mis on täiesti kinnised ja eraldatud muudest ruumidest.“;

| b) | alapunkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | Mitte ühelgi kursusel ei tohi praktilise õppe ajal õppurite arv juhendaja või hindaja kohta olla suurem kui 15.“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt f asendatakse järgmisega:

„f)

Mitte ühelgi kursusel ei tohi praktilise õppe ajal õppurite arv juhendaja või hindaja kohta olla suurem kui 15.“;

| c) | alapunkt h asendatakse järgmisega:






  „h) | Eksami- ja koolitusdokumentidele tuleb tagada turvalised hoiuruumid. Kliimatingimused neis peavad olema sellised, et dokumendid püsivad punktis 147.A.125 nimetatud säilitamisaja jooksul heas korras. Hoiu- ja kontoriruumid võib asjakohaste turvaabinõude rakendamise korral omavahel ühendada.“; |
| --- | --- | --- |

c)

alapunkt h asendatakse järgmisega:

„h)

Eksami- ja koolitusdokumentidele tuleb tagada turvalised hoiuruumid. Kliimatingimused neis peavad olema sellised, et dokumendid püsivad punktis 147.A.125 nimetatud säilitamisaja jooksul heas korras. Hoiu- ja kontoriruumid võib asjakohaste turvaabinõude rakendamise korral omavahel ühendada.“;

| d) | lisatakse alapunkt j:






  „j) | Erandina alapunktidest a–d ja f, kui kaugõpe toimub kohas, kus käesoleva lisa kohaselt sertifitseeritud organisatsioonil puudub kontroll õppuri asukohakeskkonna üle, teavitab käesoleva lisa kohaselt sertifitseeritud organisatsioon õppurit ja suurendab tema teadlikkust õpikoha sobivusest. Seda erandit kohaldatakse üksnes kaugõppe, mitte vastava eksami ega hindamise suhtes.“; |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse alapunkt j:

„j)

Erandina alapunktidest a–d ja f, kui kaugõpe toimub kohas, kus käesoleva lisa kohaselt sertifitseeritud organisatsioonil puudub kontroll õppuri asukohakeskkonna üle, teavitab käesoleva lisa kohaselt sertifitseeritud organisatsioon õppurit ja suurendab tema teadlikkust õpikoha sobivusest. Seda erandit kohaldatakse üksnes kaugõppe, mitte vastava eksami ega hindamise suhtes.“;

| 3) | punkti 147.A.105 alapunkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon võtab tööle piisavalt töötajaid, kes planeerivad/viivad läbi kooskõlas organisatsiooni tegevusloaga teoreetilist õppetööd ja praktilisi harjutusi, teadmiste kontrolle ning praktiliste oskuste hindamisi.“; |
| --- | --- | --- |

3)

„c)

Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon võtab tööle piisavalt töötajaid, kes planeerivad/viivad läbi kooskõlas organisatsiooni tegevusloaga teoreetilist õppetööd ja praktilisi harjutusi, teadmiste kontrolle ning praktiliste oskuste hindamisi.“;

| 4) | punkti 147.A.115 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Igas klassiruumis peavad olema sellised esitlusvahendid, millega on tagatud, et õppurid näevad esitletavaid tekste/jooniseid/diagramme ja arve hõlpsasti igalt poolt klassiruumis.
  Virtuaalsete koolituskeskkondade puhul peab koolitussisu olema koostatud selliselt, et see aitaks õppuritel mõista konkreetset teemat, tagades et õppuritel on võimalik hõlpsasti vaadata esitlusteksti, illustratsioone, diagramme ja jooniseid.
  Esitlusvahendite hulgas võivad olla esinduslikud hooldustreeningseadmed (MSTDd), mis aitavad õppuritel teemast aru saada, kui need seadmed sobivad selleks.“; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

a)

alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Igas klassiruumis peavad olema sellised esitlusvahendid, millega on tagatud, et õppurid näevad esitletavaid tekste/jooniseid/diagramme ja arve hõlpsasti igalt poolt klassiruumis.

Virtuaalsete koolituskeskkondade puhul peab koolitussisu olema koostatud selliselt, et see aitaks õppuritel mõista konkreetset teemat, tagades et õppuritel on võimalik hõlpsasti vaadata esitlusteksti, illustratsioone, diagramme ja jooniseid.

Esitlusvahendite hulgas võivad olla esinduslikud hooldustreeningseadmed (MSTDd), mis aitavad õppuritel teemast aru saada, kui need seadmed sobivad selleks.“;

| b) | alapunkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | Punkti 147.A.100 alapunktis e nimetatud õhusõidukitüübi alast koolitust pakkuval organisatsioonil peab olema võimalik kasutada asjaomast õhusõidukitüüpi. Hooldustreeningseadmeid võib kasutada, juhul kui nendega tagatakse koolitusnõuete täitmine.“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt d asendatakse järgmisega:

„d)

Punkti 147.A.100 alapunktis e nimetatud õhusõidukitüübi alast koolitust pakkuval organisatsioonil peab olema võimalik kasutada asjaomast õhusõidukitüüpi. Hooldustreeningseadmeid võib kasutada, juhul kui nendega tagatakse koolitusnõuete täitmine.“;

| 5) | punktile 147.A.120 lisatakse alapunkt c:






  „c) | Juurdepääsu baas- või tüübikoolitusega seotud hoolduskoolituse materjalidele võib anda kas paberkandjal või elektrooniliselt, tingimusel et õppuril on sobivad vahendid sellisele materjalile juurdepääsuks mistahes ajal kogu kursuse jooksul.“; |
| --- | --- | --- |

5)

„c)

Juurdepääsu baas- või tüübikoolitusega seotud hoolduskoolituse materjalidele võib anda kas paberkandjal või elektrooniliselt, tingimusel et õppuril on sobivad vahendid sellisele materjalile juurdepääsuks mistahes ajal kogu kursuse jooksul.“;

| 6) | punktile 147.A.135 lisatakse alapunkt d:






  „d) | Eksami viib kontrollitud keskkonnas läbi käesoleva lisa kohaselt sertifitseeritud koolitusorganisatsioon, mida kirjeldatakse lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni käsiraamatus (MTOE).
  Eksamineerimise seisukohast tähendab „kontrollitud keskkond“ keskkonda, kus on võimalik kindlaks teha järgmine ja seda kontrollida: a) õppurite isikuandmed; b) nõuetekohane eksamineerimine; c) eksamineerimise terviklikkus ja d) eksamimaterjalide turvalisus.“; |
| --- | --- | --- |

6)

„d)

Eksami viib kontrollitud keskkonnas läbi käesoleva lisa kohaselt sertifitseeritud koolitusorganisatsioon, mida kirjeldatakse lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni käsiraamatus (MTOE).

Eksamineerimise seisukohast tähendab „kontrollitud keskkond“ keskkonda, kus on võimalik kindlaks teha järgmine ja seda kontrollida: a) õppurite isikuandmed; b) nõuetekohane eksamineerimine; c) eksamineerimise terviklikkus ja d) eksamimaterjalide turvalisus.“;

| 7) | punkti 147.A.145 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Teooriaõpet, eksamineerimist, praktikaõpet ja praktiliste oskuste hindamist tohib teha üksnes lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni sertifikaadil märgitud kohtades või organisatsiooni käsiraamatus määratletud mistahes muus kohas.“; |
| --- | --- | --- |

7)

„b)

Teooriaõpet, eksamineerimist, praktikaõpet ja praktiliste oskuste hindamist tohib teha üksnes lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni sertifikaadil märgitud kohtades või organisatsiooni käsiraamatus määratletud mistahes muus kohas.“;

| 8) | punkti 147.A.200 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | Olenemata alapunktist f võib koolitustehnoloogia ja -meetodite (teooriaõpe) või III lisa (osa 66) punkti 66.A.25 alapunktis e täpsustatud ainepunktidest kasu saamiseks muuta I liites (Baaskursuse kestus) kehtestatud tundide arvu, tingimusel et õppekava sisu ja ajakava kirjeldavad ja põhjendavad kavandatud muudatusi. Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni käsiraamatusse lisatakse nende muudatuste põhjendamise menetlus.“; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

a)

alapunkt g asendatakse järgmisega:

„g)

Olenemata alapunktist f võib koolitustehnoloogia ja -meetodite (teooriaõpe) või III lisa (osa 66) punkti 66.A.25 alapunktis e täpsustatud ainepunktidest kasu saamiseks muuta I liites (Baaskursuse kestus) kehtestatud tundide arvu, tingimusel et õppekava sisu ja ajakava kirjeldavad ja põhjendavad kavandatud muudatusi. Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni käsiraamatusse lisatakse nende muudatuste põhjendamise menetlus.“;

| b) | lisatakse alapunkt h:






  „h) | Täiendavate (alam)kategooriate saamiseks korraldatava koolituse kestus määratakse kindlaks vastavalt sellele, mis mahus on läbitud baaskoolitus ja kui palju on seoses sellega vaja harjutada praktilisi oskusi.“; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse alapunkt h:

„h)

Täiendavate (alam)kategooriate saamiseks korraldatava koolituse kestus määratakse kindlaks vastavalt sellele, mis mahus on läbitud baaskoolitus ja kui palju on seoses sellega vaja harjutada praktilisi oskusi.“;

| 9) | punkt 147.A.305 asendatakse järgmisega:






  „147.A.305 | Õhusõidukitüübihindamine ja oskuste hindamine
  Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon, millel on vastavalt punktile 147.A.300 õigus korraldada tüübikoolitust, korraldab III lisas (osa 66) kindlaksmääratud õhusõidukitüübihindamisi või oskuste hindamist, tingimusel et ta täidab III lisa (osa 66) punktis 66.A.45 kindlaks määratud tüübi-/töökoolituse nõudeid.“; |
| --- | --- | --- |

9)

„147.A.305

Õhusõidukitüübihindamine ja oskuste hindamine

Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon, millel on vastavalt punktile 147.A.300 õigus korraldada tüübikoolitust, korraldab III lisas (osa 66) kindlaksmääratud õhusõidukitüübihindamisi või oskuste hindamist, tingimusel et ta täidab III lisa (osa 66) punktis 66.A.45 kindlaks määratud tüübi-/töökoolituse nõudeid.“;

| 10) | III liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Baaskoolitus ja eksam
  Allpool esitatud tunnistuse vormi kasutatakse baaskoolituse läbimise, baasteadmiste eksami sooritamise või mõlema tõendamiseks.
  Tunnistusel on selgelt märgitud iga konkreetse mooduli kohta sooritatud eksamid, eksami sooritamise kuupäev ja III lisa (osa 66) I liite vastav versioon.
  EASA vormi 148a kasutatakse IV lisa (osa 147) kohaselt sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni korraldatavatel koolitustel ja eksamitel.
  Pädeva asutuse poolsel eksamineerimisel kasutatakse EASA vormi 148b.





  Lk 1/1

  TUNNISTUS

  Viide: [LIIKMESRIIGI KOOD (*)].147.[XXXX].[YYYYY]
  Käesolev tunnistus on välja antud
  [NIMI]
  [SÜNNIAEG ja –KOHT]
  Väljaandja:
  [ÄRIÜHINGU NIMI JA AADRESS]
  Viide: [LIIKMESRIIGI KOOD (*)].147.[XXXX]
  Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon, kellel on lubatud korraldada sertifikaadiga antud õigustes loetletud koolitusi ja eksameid vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 IV lisale (osa 147).
  Käesoleva tunnistusega kinnitatakse, et eespool nimetatud isik on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1139 ja komisjoni määrusega (EL) nr 1321/2014 edukalt osalenud allpool nimetatud heakskiidetud baaskoolituskursusel (**) ja/või sooritanud baasteadmiste eksami(d) (**).
  [BAASKOOLITUSKURSUS(ED) (**)]/[BAASTEADMISTE EKSAM(ID) (**)]
  [OSA 66 MOODULITE LOETELU/EKSAMI SOORITAMISE ASUKOHT JA KUUPÄEV] |
| --- | --- | --- | --- |
| Kuupäev: ...
  Allkiri: ...
  Organisatsiooni nimel: [ORGANISATSIOONI NIMI] |
| EASA vormi 148a, versioon 1






  (*) | Või EASA, kui EASA on pädev asutus. |

10)

a)

punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Baaskoolitus ja eksam

Allpool esitatud tunnistuse vormi kasutatakse baaskoolituse läbimise, baasteadmiste eksami sooritamise või mõlema tõendamiseks.

Tunnistusel on selgelt märgitud iga konkreetse mooduli kohta sooritatud eksamid, eksami sooritamise kuupäev ja III lisa (osa 66) I liite vastav versioon.

EASA vormi 148a kasutatakse IV lisa (osa 147) kohaselt sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni korraldatavatel koolitustel ja eksamitel.

Pädeva asutuse poolsel eksamineerimisel kasutatakse EASA vormi 148b.

Lk 1/1

TUNNISTUS

Viide: [LIIKMESRIIGI KOOD (*)].147.[XXXX].[YYYYY]

Käesolev tunnistus on välja antud

[NIMI]

[SÜNNIAEG ja –KOHT]

Väljaandja:

[ÄRIÜHINGU NIMI JA AADRESS]

Viide: [LIIKMESRIIGI KOOD (*)].147.[XXXX]

Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon, kellel on lubatud korraldada sertifikaadiga antud õigustes loetletud koolitusi ja eksameid vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 IV lisale (osa 147).

Käesoleva tunnistusega kinnitatakse, et eespool nimetatud isik on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1139 ja komisjoni määrusega (EL) nr 1321/2014 edukalt osalenud allpool nimetatud heakskiidetud baaskoolituskursusel (**) ja/või sooritanud baasteadmiste eksami(d) (**).

[BAASKOOLITUSKURSUS(ED) (**)]/[BAASTEADMISTE EKSAM(ID) (**)]

[OSA 66 MOODULITE LOETELU/EKSAMI SOORITAMISE ASUKOHT JA KUUPÄEV]

Kuupäev: ...

Allkiri: ...

Organisatsiooni nimel: [ORGANISATSIOONI NIMI]

EASA vormi 148a, versioon 1

(*)

Või EASA, kui EASA on pädev asutus.

| (**) | Mittevajalik läbi kriipsutada. Võimalused:






  — | osales baaskursus(t)el ja läbis selle/need; või |
| --- | --- | --- |

(**)

Mittevajalik läbi kriipsutada. Võimalused:

—

osales baaskursus(t)el ja läbis selle/need; või

| — | osales ainult baaskursus(t)el; või |
| --- | --- |

—

osales ainult baaskursus(t)el; või

| — | sooritas ainult baasteadmiste eksami(d). |
| --- | --- |

—

sooritas ainult baasteadmiste eksami(d).

| Lk 1/1
  TUNNISTUS
  Viide: [Liikmesriigi kood(*)].CAA.[XXXX].[YYYY]
  Käesolev tunnistus on välja antud
  [NIMI]
  [SÜNNIAEG ja –KOHT]
  Väljaandja:
  [PÄDEVA ASUTUSE NIMI]
  [PÄDEVA ASUTUSE AADRESS]
  pärast komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 III lisa (osa 66) B jao C alajao kohast eksamit.
  Käesoleva tunnistusega kinnitatakse, et eespool nimetatud isik on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1139 ja komisjoni määrusega (EL) nr 1321/2014 edukalt sooritanud baasteadmiste eksami(d).
  [BAASTEADMISTE EKSAM(ID)]
  [OSA 66 MOODULITE LOETELU/EKSAMI SOORITAMISE ASUKOHT JA KUUPÄEV]
  Kuupäev: ...
  Allkiri: ...
  Organisatsiooni nimel: [PÄDEVA ASUTUSE NIMI] |
| --- |
| EASA vorm 148b, versioon 1“; |

Lk 1/1

TUNNISTUS

Viide: [Liikmesriigi kood(*)].CAA.[XXXX].[YYYY]

Käesolev tunnistus on välja antud

[NIMI]

[SÜNNIAEG ja –KOHT]

Väljaandja:

[PÄDEVA ASUTUSE NIMI]

[PÄDEVA ASUTUSE AADRESS]

pärast komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 III lisa (osa 66) B jao C alajao kohast eksamit.

Käesoleva tunnistusega kinnitatakse, et eespool nimetatud isik on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1139 ja komisjoni määrusega (EL) nr 1321/2014 edukalt sooritanud baasteadmiste eksami(d).

[BAASTEADMISTE EKSAM(ID)]

[OSA 66 MOODULITE LOETELU/EKSAMI SOORITAMISE ASUKOHT JA KUUPÄEV]

Kuupäev: ...

Allkiri: ...

Organisatsiooni nimel: [PÄDEVA ASUTUSE NIMI]

EASA vorm 148b, versioon 1“;

| b) | punkti 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | pealkiri asendatakse järgmisega: „2. Tüübikoolituse eksam ja hindamine“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkti 2 muudetakse järgmiselt:

i)

pealkiri asendatakse järgmisega: „2. Tüübikoolituse eksam ja hindamine“;

| ii) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Tüübikoolituse tunnistuse vormi kasutatakse selleks, et tunnustada teoreetilise elemendi (sh koolitus) eksami sooritamist või praktilise elemendi (sealhulgas koolitus) hindamist või tüübipädevuse koolituskursuse mõlemat elementi (III lisa (osa 66) III liite alapunkti 1 alapunktid a ja b).“; |
| --- | --- |

ii)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Tüübikoolituse tunnistuse vormi kasutatakse selleks, et tunnustada teoreetilise elemendi (sh koolitus) eksami sooritamist või praktilise elemendi (sealhulgas koolitus) hindamist või tüübipädevuse koolituskursuse mõlemat elementi (III lisa (osa 66) III liite alapunkti 1 alapunktid a ja b).“;

| iii) | neljandat lõigu järele lisatakse järgmised lõigud:

  „Sama vormi kasutatakse selleks, et tõendada õhusõidukitüübihindamise sooritamist (III lisa (osa 66) punkti 66.A.45 alapunkt d ja III liite punkt 5).
  EASA vormi 149 a kasutatakse IV lisa (osa 147) kohaselt sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni korraldatavatel koolitustel ja eksamitel.
  EASA vormi 149b kasutatakse pädeva asutuse korraldatavate tüübikoolituse eksamite ja tüübihindamiste puhul või III lisa (osa 66) punktis 66.B.130 sätestatud otsese heakskiitmise menetluse kohaselt heaks kiidetud õhusõiduki tüübikoolituse läbimise tunnustamiseks.“; |
| --- | --- |

iii)

neljandat lõigu järele lisatakse järgmised lõigud:

„Sama vormi kasutatakse selleks, et tõendada õhusõidukitüübihindamise sooritamist (III lisa (osa 66) punkti 66.A.45 alapunkt d ja III liite punkt 5).

EASA vormi 149 a kasutatakse IV lisa (osa 147) kohaselt sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni korraldatavatel koolitustel ja eksamitel.

EASA vormi 149b kasutatakse pädeva asutuse korraldatavate tüübikoolituse eksamite ja tüübihindamiste puhul või III lisa (osa 66) punktis 66.B.130 sätestatud otsese heakskiitmise menetluse kohaselt heaks kiidetud õhusõiduki tüübikoolituse läbimise tunnustamiseks.“;

| iv) | tunnistuse vorm asendatakse järgmisega:





  „Lk 1/1
  TUNNISTUS
  Viide: [LIIKMESRIIGI KOOD (*)].147.[XXXX].[YYYYY]
  Käesolev tunnistus on välja antud
  [NIMI]
  [SÜNNIAEG ja –KOHT]
  Väljaandja:
  [ÄRIÜHINGU NIMI JA AADRESS]
  Viide: [LIIKMESRIIGI KOOD (*)].147.[XXXX]
  Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon, kellel on lubatud korraldada sertifikaadiga antud õigustes loetletud koolitusi ja eksameid vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 IV lisale (osa 147).
  Käesoleva tunnistusega kinnitatakse, et eespool nimetatud isik on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1139 ja komisjoni määrusega (EL) nr 1321/2014 edukalt läbinud allpool nimetatud heakskiidetud õhusõiduki tüübikoolituskursuse teoreetilised elemendid (**) ja/või praktilised elemendid (**) või õhusõidukitüübihindamise (**).
  [ÕHUSÕIDUKITÜÜBI KOOLITUSKURSUS (**)]
  [KURSUSE ALGUS- ja LÕPPKUUPÄEV]/[ASUKOHT]
  [TEOORIAÕPPE VÕI PRAKTILISE ÕPPE KIRJELDUS]
  või
  [ÕHUSÕIDUKITÜÜBIHINDAMINE (**)]
  [LÕPPKUUPÄEV]/[ASUKOHT] |
| --- | --- |
| Kuupäev: ...
  Allkiri: ...
  Organisatsiooni nimel: [ORGANISATSIOONI NIMI] |
| EASA vormi 149 a, versioon 1






  (*) | Või EASA, kui EASA on pädev asutus. |

iv)

tunnistuse vorm asendatakse järgmisega:

„Lk 1/1

TUNNISTUS

Viide: [LIIKMESRIIGI KOOD (*)].147.[XXXX].[YYYYY]

Käesolev tunnistus on välja antud

[NIMI]

[SÜNNIAEG ja –KOHT]

Väljaandja:

[ÄRIÜHINGU NIMI JA AADRESS]

Viide: [LIIKMESRIIGI KOOD (*)].147.[XXXX]

Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon, kellel on lubatud korraldada sertifikaadiga antud õigustes loetletud koolitusi ja eksameid vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 IV lisale (osa 147).

Käesoleva tunnistusega kinnitatakse, et eespool nimetatud isik on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1139 ja komisjoni määrusega (EL) nr 1321/2014 edukalt läbinud allpool nimetatud heakskiidetud õhusõiduki tüübikoolituskursuse teoreetilised elemendid (**) ja/või praktilised elemendid (**) või õhusõidukitüübihindamise (**).

[ÕHUSÕIDUKITÜÜBI KOOLITUSKURSUS (**)]

[KURSUSE ALGUS- ja LÕPPKUUPÄEV]/[ASUKOHT]

[TEOORIAÕPPE VÕI PRAKTILISE ÕPPE KIRJELDUS]

või

[ÕHUSÕIDUKITÜÜBIHINDAMINE (**)]

[LÕPPKUUPÄEV]/[ASUKOHT]

Kuupäev: ...

Allkiri: ...

Organisatsiooni nimel: [ORGANISATSIOONI NIMI]

EASA vormi 149 a, versioon 1

(*)

Või EASA, kui EASA on pädev asutus.

| (**) | Mittevajalik läbi kriipsutada. Võimalused:






  — | täielikult osalenud tüübikoolituskursuse teoreetilistel elementidel ja need läbinud ning saanud positiivse hinnangu praktilistele elementidele; või |
| --- | --- | --- |

(**)

Mittevajalik läbi kriipsutada. Võimalused:

—

täielikult osalenud tüübikoolituskursuse teoreetilistel elementidel ja need läbinud ning saanud positiivse hinnangu praktilistele elementidele; või

| — | täielikult osalenud ainult teoreetilistel elementidel ja need läbinud; või |
| --- | --- |

—

täielikult osalenud ainult teoreetilistel elementidel ja need läbinud; või

| — | saanud positiivse hinnangu praktilistele elementidele; või |
| --- | --- |

—

saanud positiivse hinnangu praktilistele elementidele; või

| — | edukalt läbinud õhusõidukitüübihindamise. |
| --- | --- |

—

edukalt läbinud õhusõidukitüübihindamise.

| Lk 1/1
  TUNNISTUS
  Viide: [LIIKMESRIIGI KOOD(*)].CAA.[XXXX].[YYYY]
  Käesolev tunnistus on välja antud
  [NIMI]
  [SÜNNIAEG ja –KOHT]
  Väljaandja:
  [PÄDEVA ASUTUSE NIMI]
  [PÄDEVA ASUTUSE AADRESS]
  pärast komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 III lisa (osa 66) B jao C alajao kohast eksamit või komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 III lisa (osa 66) punktis 66.B.130 sätestatud õhusõidukitüübikoolituse otsest heakskiitmist.
  Käesoleva tunnistusega kinnitatakse, et eespool nimetatud isik on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1139 ja komisjoni määrusega (EL) nr 1321/2014 edukalt läbinud allpool nimetatud heakskiidetud õhusõiduki tüübikoolituskursuse teoreetilised elemendid (*) ja/või praktilised elemendid (*) või õhusõidukitüübihindamise (*).
  [ÕHUSÕIDUKITÜÜBI KOOLITUSKURSUS (*)]
  [KURSUSE ALGUS- ja LÕPPKUUPÄEV]/[ASUKOHT]
  [TEOORIAÕPPE VÕI PRAKTILISE ÕPPE KIRJELDUS]
  või
  [ÕHUSÕIDUKITÜÜBIHINDAMINE (*)]
  [LÕPPKUUPÄEV]/[ASUKOHT] |
| --- |
| Kuupäev: ...
  Allkiri: . ...
  Organisatsiooni nimel: [PÄDEVA ASUTUSE NIMI] |
| EASA vorm 149b, versioon 1






  (*) | Mittevajalik läbi kriipsutada. Võimalused:






  — | täielikult osalenud tüübikoolituskursuse teoreetilistel elementidel ja need läbinud ning saanud positiivse hinnangu praktilistele elementidele; või |

Lk 1/1

TUNNISTUS

Viide: [LIIKMESRIIGI KOOD(*)].CAA.[XXXX].[YYYY]

Käesolev tunnistus on välja antud

[NIMI]

[SÜNNIAEG ja –KOHT]

Väljaandja:

[PÄDEVA ASUTUSE NIMI]

[PÄDEVA ASUTUSE AADRESS]

pärast komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 III lisa (osa 66) B jao C alajao kohast eksamit või komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 III lisa (osa 66) punktis 66.B.130 sätestatud õhusõidukitüübikoolituse otsest heakskiitmist.

Käesoleva tunnistusega kinnitatakse, et eespool nimetatud isik on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1139 ja komisjoni määrusega (EL) nr 1321/2014 edukalt läbinud allpool nimetatud heakskiidetud õhusõiduki tüübikoolituskursuse teoreetilised elemendid (*) ja/või praktilised elemendid (*) või õhusõidukitüübihindamise (*).

[ÕHUSÕIDUKITÜÜBI KOOLITUSKURSUS (*)]

[KURSUSE ALGUS- ja LÕPPKUUPÄEV]/[ASUKOHT]

[TEOORIAÕPPE VÕI PRAKTILISE ÕPPE KIRJELDUS]

või

[ÕHUSÕIDUKITÜÜBIHINDAMINE (*)]

[LÕPPKUUPÄEV]/[ASUKOHT]

Kuupäev: ...

Allkiri: . ...

Organisatsiooni nimel: [PÄDEVA ASUTUSE NIMI]

EASA vorm 149b, versioon 1

(*)

Mittevajalik läbi kriipsutada. Võimalused:

—

täielikult osalenud tüübikoolituskursuse teoreetilistel elementidel ja need läbinud ning saanud positiivse hinnangu praktilistele elementidele; või

| — | täielikult osalenud ainult teoreetilistel elementidel ja need läbinud; või |
| --- | --- |

—

täielikult osalenud ainult teoreetilistel elementidel ja need läbinud; või

| — | saanud positiivse hinnangu praktilistele elementidele; või |
| --- | --- |

—

saanud positiivse hinnangu praktilistele elementidele; või

| — | edukalt läbinud õhusõidukitüübihindamise. “ |
| --- | --- |

—

edukalt läbinud õhusõidukitüübihindamise. “

---

III LISA

Määruse (EL) nr 1321/2014 I lisa (osa M) muudetakse järgmiselt:

| 1) | punkti M.A.302 alapunkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | Õhusõiduki hooldusprogramm peab vastama






  (1) | pädeva asutuse välja antud juhenditele; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

punkti M.A.302 alapunkt d asendatakse järgmisega:

„d)

Õhusõiduki hooldusprogramm peab vastama

(1)

pädeva asutuse välja antud juhenditele;

| (2) | jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise juhistele:






  i) | mille on välja andnud tüübisertifikaadi, piiratud tüübisertifikaadi, täiendava tüübisertifikaadi, oluliste remonditööde projekti kinnituse või ETSO loa omanikud, projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni esitaja või määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) või, kui see on kohaldatav, Ib lisa (osa 21 Light) alusel välja antud muu loa omanik; |
| --- | --- | --- |

(2)

jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise juhistele:

i)

mille on välja andnud tüübisertifikaadi, piiratud tüübisertifikaadi, täiendava tüübisertifikaadi, oluliste remonditööde projekti kinnituse või ETSO loa omanikud, projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni esitaja või määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) või, kui see on kohaldatav, Ib lisa (osa 21 Light) alusel välja antud muu loa omanik;

| ii) | mis on lisatud määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punktides 21.A.90B või 21.A.431B osutatud sertifitseerimistingimustele (kui see on kohaldatav); |
| --- | --- |

ii)

mis on lisatud määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punktides 21.A.90B või 21.A.431B osutatud sertifitseerimistingimustele (kui see on kohaldatav);

| iii) | mis on lisatud määruse (EL) nr 748/2012 Ib lisa (osa 21 Light) punktis 21L.A.62, 21L.A.102, 21L.A.202 või 21L.A.222 osutatud sertifitseerimistingimustele (kui see on kohaldatav); |
| --- | --- |

iii)

mis on lisatud määruse (EL) nr 748/2012 Ib lisa (osa 21 Light) punktis 21L.A.62, 21L.A.102, 21L.A.202 või 21L.A.222 osutatud sertifitseerimistingimustele (kui see on kohaldatav);

| (3) | määruse (EL) 2015/640 I lisa (osa 26) kohaldatavatele sätetele.“; |
| --- | --- |

(3)

määruse (EL) 2015/640 I lisa (osa 26) kohaldatavatele sätetele.“;

| 2) | punkt M.A.502 asendatakse järgmisega:

  „M.A.502 Komponentide hooldamine






  a) | Muid kui määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punkti 21.A.307 alapunkti b alapunktides 2–6 või, kui see on kohaldatav, Ib lisa (osa 21 Light) punkti 21L.A.193 alapunkti b alapunktides 2–6 osutatud komponente hooldavad hooldusorganisatsioonid, mis on sertifitseeritud kooskõlas käesoleva määruse lisa F alajaoga, II lisaga (osa 145) või Vd lisaga (osa CAO) (vastavalt vajadusele). |
| --- | --- | --- |

2)

punkt M.A.502 asendatakse järgmisega:

„M.A.502 Komponentide hooldamine

a)

Muid kui määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punkti 21.A.307 alapunkti b alapunktides 2–6 või, kui see on kohaldatav, Ib lisa (osa 21 Light) punkti 21L.A.193 alapunkti b alapunktides 2–6 osutatud komponente hooldavad hooldusorganisatsioonid, mis on sertifitseeritud kooskõlas käesoleva määruse lisa F alajaoga, II lisaga (osa 145) või Vd lisaga (osa CAO) (vastavalt vajadusele).

| b) | Erandina alapunktist a võivad õhusõidukile paigaldatud komponente hooldada õhusõidukite hooldusorganisatsioonid, mis on sertifitseeritud kooskõlas käesoleva lisa F alajaoga, II lisaga (osa 145) või Vd lisaga (osa CAO), või punkti M.A.801 alapunkti b alapunktis 1 osutatud volitatud lennundustehnilised töötajad. Selliseid hooldustöid tuleb teha kooskõlas õhusõiduki tehniliste normdokumentidega või pädeva asutuse nõusoleku korral kooskõlas komponendi tehniliste normdokumentidega. Sellised õhusõidukite hooldusorganisatsioonid või volitatud lennundustehnilised töötajad võivad komponendi hoolduseks ajutiselt eemaldada, et hooldustöid oleks parem teha, välja arvatud juhul, kui eemaldamine tingib vajaduse lisahoolduse järele. Käesoleva punkti kohaselt tehtud hoolduse puhul ei anta välja EASA vormi 1 ning selle suhtes kohaldatakse käesoleva lisa punktis M.A.801 sätestatud nõudeid õhusõiduki hooldustõendi väljaandmise kohta. |
| --- | --- |

b)

Erandina alapunktist a võivad õhusõidukile paigaldatud komponente hooldada õhusõidukite hooldusorganisatsioonid, mis on sertifitseeritud kooskõlas käesoleva lisa F alajaoga, II lisaga (osa 145) või Vd lisaga (osa CAO), või punkti M.A.801 alapunkti b alapunktis 1 osutatud volitatud lennundustehnilised töötajad. Selliseid hooldustöid tuleb teha kooskõlas õhusõiduki tehniliste normdokumentidega või pädeva asutuse nõusoleku korral kooskõlas komponendi tehniliste normdokumentidega. Sellised õhusõidukite hooldusorganisatsioonid või volitatud lennundustehnilised töötajad võivad komponendi hoolduseks ajutiselt eemaldada, et hooldustöid oleks parem teha, välja arvatud juhul, kui eemaldamine tingib vajaduse lisahoolduse järele. Käesoleva punkti kohaselt tehtud hoolduse puhul ei anta välja EASA vormi 1 ning selle suhtes kohaldatakse käesoleva lisa punktis M.A.801 sätestatud nõudeid õhusõiduki hooldustõendi väljaandmise kohta.

| c) | Erandina alapunktist a võivad mootorile või abijõuseadmele paigaldatud komponente hooldada mootorite hooldusorganisatsioonid, mis on sertifitseeritud kooskõlas käesoleva lisa F alajaoga, II lisaga (osa 145) või Vd lisaga (osa CAO). Selliseid hooldustöid tuleb teha kooskõlas mootori või abijõuseadme tehniliste normdokumentidega või pädeva asutuse nõusoleku korral kooskõlas komponendi tehniliste normdokumentidega. Selline mootorihooldusorganisatsioon võib komponendi hoolduseks ajutiselt eemaldada, et hooldustöid oleks parem teha, välja arvatud juhul, kui eemaldamine tingib vajaduse lisahoolduse järele. |
| --- | --- |

c)

Erandina alapunktist a võivad mootorile või abijõuseadmele paigaldatud komponente hooldada mootorite hooldusorganisatsioonid, mis on sertifitseeritud kooskõlas käesoleva lisa F alajaoga, II lisaga (osa 145) või Vd lisaga (osa CAO). Selliseid hooldustöid tuleb teha kooskõlas mootori või abijõuseadme tehniliste normdokumentidega või pädeva asutuse nõusoleku korral kooskõlas komponendi tehniliste normdokumentidega. Selline mootorihooldusorganisatsioon võib komponendi hoolduseks ajutiselt eemaldada, et hooldustöid oleks parem teha, välja arvatud juhul, kui eemaldamine tingib vajaduse lisahoolduse järele.

| d) | Määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punkti 21.A.307 alapunkti b alapunktis 2 või Ib lisa (osa 21 Light) punkti 21L.A.193 alapunkti b alapunktis 2 osutatud komponente, mis on õhusõidukile paigaldatud või hooldustööde hõlbustamiseks ajutiselt eemaldatud, hooldavad õhusõidukite hooldusorganisatsioonid, mis on sertifitseeritud käesoleva määruse lisa F alajao, II lisa (osa 145) või Vd lisa (osa CAO) kohaselt (vastavalt vajadusele), käesoleva lisa punkti M.A.801 alapunkti b alapunktis 1 osutatud volitatud lennundustehnilised töötajad või käesoleva lisa punkti M.A.801 alapunkti b alapunktis 2 osutatud omanik-piloot. Käesoleva punkti kohaselt tehtud hoolduse puhul ei anta välja EASA vormi 1 ning selle suhtes kohaldatakse käesoleva lisa punktis M.A.801 sätestatud nõudeid õhusõiduki hooldustõendi väljaandmise kohta. |
| --- | --- |

d)

Määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punkti 21.A.307 alapunkti b alapunktis 2 või Ib lisa (osa 21 Light) punkti 21L.A.193 alapunkti b alapunktis 2 osutatud komponente, mis on õhusõidukile paigaldatud või hooldustööde hõlbustamiseks ajutiselt eemaldatud, hooldavad õhusõidukite hooldusorganisatsioonid, mis on sertifitseeritud käesoleva määruse lisa F alajao, II lisa (osa 145) või Vd lisa (osa CAO) kohaselt (vastavalt vajadusele), käesoleva lisa punkti M.A.801 alapunkti b alapunktis 1 osutatud volitatud lennundustehnilised töötajad või käesoleva lisa punkti M.A.801 alapunkti b alapunktis 2 osutatud omanik-piloot. Käesoleva punkti kohaselt tehtud hoolduse puhul ei anta välja EASA vormi 1 ning selle suhtes kohaldatakse käesoleva lisa punktis M.A.801 sätestatud nõudeid õhusõiduki hooldustõendi väljaandmise kohta.

| e) | Määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punkti 21.A.307 alapunkti b alapunktides 3–6 või Ib lisa (osa 21 Light) punkti 21L.A.193 alapunkti b alapunktides 3–6 osutatud komponente hooldavad kas alapunktis a osutatud hooldusorganisatsioonid või mis tahes muud isikud või organisatsioonid ning need antakse kasutusse hooldustööde lõpetamise deklaratsiooniga, mille annab välja hooldustöid tegev isik või organisatsioon. Hooldustööde lõpetamise deklaratsioon sisaldab vähemalt tehtud hooldustööde põhilisi üksikasju, hooldustööde lõpuleviimise kuupäeva ning deklaratsiooni välja andva organisatsiooni või isiku andmeid. Seda käsitletakse hooldatava komponendi hooldustööde kirjena ning samaväärsena EASA vormiga 1.“ |
| --- | --- |

e)

Määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punkti 21.A.307 alapunkti b alapunktides 3–6 või Ib lisa (osa 21 Light) punkti 21L.A.193 alapunkti b alapunktides 3–6 osutatud komponente hooldavad kas alapunktis a osutatud hooldusorganisatsioonid või mis tahes muud isikud või organisatsioonid ning need antakse kasutusse hooldustööde lõpetamise deklaratsiooniga, mille annab välja hooldustöid tegev isik või organisatsioon. Hooldustööde lõpetamise deklaratsioon sisaldab vähemalt tehtud hooldustööde põhilisi üksikasju, hooldustööde lõpuleviimise kuupäeva ning deklaratsiooni välja andva organisatsiooni või isiku andmeid. Seda käsitletakse hooldatava komponendi hooldustööde kirjena ning samaväärsena EASA vormiga 1.“

---

IV LISA

Määruse (EL) nr 1321/2014 Vb lisa (osa ML) punkti ML.A.302 alapunkt c asendatakse järgmisega:

| „c) | Õhusõiduki hooldusprogrammi suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid:






  1) | hooldusprogrammis tuleb selgelt kindlaks määrata õhusõiduki omanik ja õhusõiduk, mille kohta hooldusprogramm on koostatud, sealhulgas kõik õhusõidukile paigaldatud mootorid ja propellerid (vastavalt vajadusele); |
| --- | --- | --- |

„c)

Õhusõiduki hooldusprogrammi suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid:

1)

hooldusprogrammis tuleb selgelt kindlaks määrata õhusõiduki omanik ja õhusõiduk, mille kohta hooldusprogramm on koostatud, sealhulgas kõik õhusõidukile paigaldatud mootorid ja propellerid (vastavalt vajadusele);

| 2) | hooldusprogrammis tuleb esitada kas






  a) | alapunktis d osutatud kohaldatavas minimaalses ülevaatusprogrammis sisalduvad ülesanded või ülevaatused; |
| --- | --- | --- |

2)

hooldusprogrammis tuleb esitada kas

a)

alapunktis d osutatud kohaldatavas minimaalses ülevaatusprogrammis sisalduvad ülesanded või ülevaatused;

| b) | konstruktsioonitüübi sertifikaadi omaniku väljastatud jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise juhised või |
| --- | --- |

b)

konstruktsioonitüübi sertifikaadi omaniku väljastatud jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise juhised või

| c) | projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni esitaja välja antud jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise juhised; |
| --- | --- |

c)

projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni esitaja välja antud jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise juhised;

| 3) | hooldusprogrammis võib omaniku, CAMO või CAO ettepanekul näha ette hooldusmeetmed, mis lisanduvad alapunkti c alapunktis 2 osutatud hooldusmeetmetele või mis asendavad alapunkti c alapunkti 2 alapunktis b osutatud hooldusmeetmeid, tingimusel et need lisanduvad või asendavad hooldusmeetmed on alapunkti b kohaselt heaks kiidetud või deklareeritud. Alapunkti c alapunkti 2 alapunktis b osutatud hooldusmeetmeid asendavad hooldusmeetmed ei või olla vähem piiravad kohaldatavas minimaalses ülevaatusprogrammis ette nähtud meetmetest; |
| --- | --- |

3)

hooldusprogrammis võib omaniku, CAMO või CAO ettepanekul näha ette hooldusmeetmed, mis lisanduvad alapunkti c alapunktis 2 osutatud hooldusmeetmetele või mis asendavad alapunkti c alapunkti 2 alapunktis b osutatud hooldusmeetmeid, tingimusel et need lisanduvad või asendavad hooldusmeetmed on alapunkti b kohaselt heaks kiidetud või deklareeritud. Alapunkti c alapunkti 2 alapunktis b osutatud hooldusmeetmeid asendavad hooldusmeetmed ei või olla vähem piiravad kohaldatavas minimaalses ülevaatusprogrammis ette nähtud meetmetest;

| 4) | hooldusprogrammis tuleb esitada kogu kohustuslik teave jätkuva lennukõlblikkuse kohta, nagu korduvaid lennukõlblikkuskontrolle käsitlevad direktiivid, jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise juhiste lennukõlblikkuspiirangute osa ja tüübisertifikaadi andmelehel loetletud konkreetsed hooldusnõuded; |
| --- | --- |

4)

hooldusprogrammis tuleb esitada kogu kohustuslik teave jätkuva lennukõlblikkuse kohta, nagu korduvaid lennukõlblikkuskontrolle käsitlevad direktiivid, jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise juhiste lennukõlblikkuspiirangute osa ja tüübisertifikaadi andmelehel loetletud konkreetsed hooldusnõuded;

| 5) | hooldusprogrammis tuleb kindlaks määrata kõik konkreetse õhusõidukitüübi, õhusõiduki konfiguratsiooni ja liigi ning käitamise iseärasustest tulenevad täiendavad hooldustööd, võttes seejuures arvesse vähemalt järgmist:






  a) | õhusõidukile paigaldatud konkreetsed seadmed ja õhusõiduki modifikatsioonid; |
| --- | --- | --- |

5)

hooldusprogrammis tuleb kindlaks määrata kõik konkreetse õhusõidukitüübi, õhusõiduki konfiguratsiooni ja liigi ning käitamise iseärasustest tulenevad täiendavad hooldustööd, võttes seejuures arvesse vähemalt järgmist:

a)

õhusõidukile paigaldatud konkreetsed seadmed ja õhusõiduki modifikatsioonid;

| b) | õhusõidukile tehtud remonditööd; |
| --- | --- |

b)

õhusõidukile tehtud remonditööd;

| c) | kapitaalremontide vahelise ressursiga komponendid ja lennuohutuse seisukohalt olulised komponendid; |
| --- | --- |

c)

kapitaalremontide vahelise ressursiga komponendid ja lennuohutuse seisukohalt olulised komponendid;

| d) | hooldusbülletäänides, hooldusdokumentides ja muus mittekohustuslikus hooldusteabes sisalduvad hooldussoovitused, näiteks kapitaalremontide vahelise lennuaja pikkus; |
| --- | --- |

d)

hooldusbülletäänides, hooldusdokumentides ja muus mittekohustuslikus hooldusteabes sisalduvad hooldussoovitused, näiteks kapitaalremontide vahelise lennuaja pikkus;

| e) | teatavate seadmete korrapärase ülevaatusega seoses kohaldatavad käitamisdirektiivid või -nõuded; |
| --- | --- |

e)

teatavate seadmete korrapärase ülevaatusega seoses kohaldatavad käitamisdirektiivid või -nõuded;

| f) | käitamisalase heakskiitmise erimenetlused; |
| --- | --- |

f)

käitamisalase heakskiitmise erimenetlused;

| g) | õhusõiduki kasutamine ja käitamiskeskkond; |
| --- | --- |

g)

õhusõiduki kasutamine ja käitamiskeskkond;

| 6) | hooldusprogrammis tuleb määratleda, kas omanik-piloodil on volitus teha hooldustöid; |
| --- | --- |

6)

hooldusprogrammis tuleb määratleda, kas omanik-piloodil on volitus teha hooldustöid;

| 7) | hooldusprogramm peab omaniku poolt deklareerimise korral sisaldama omaniku allkirjastatud kinnitust selle kohta, et tegemist on konkreetse registreerimistunnusega õhusõiduki hooldusprogrammiga ja et omanik kannab täielikku vastutust hooldusprogrammi sisu eest ning võimalike kõrvalekallete eest konstruktsioonitüübi sertifikaadi omaniku soovitustest; |
| --- | --- |

7)

hooldusprogramm peab omaniku poolt deklareerimise korral sisaldama omaniku allkirjastatud kinnitust selle kohta, et tegemist on konkreetse registreerimistunnusega õhusõiduki hooldusprogrammiga ja et omanik kannab täielikku vastutust hooldusprogrammi sisu eest ning võimalike kõrvalekallete eest konstruktsioonitüübi sertifikaadi omaniku soovitustest;

| 8) | kui CAMO või CAO hooldusprogrammi heaks kiidab, peab asjaomane organisatsioon selle allkirjastama ja säilitama dokumendid, mis sisaldavad põhjendusi konstruktsioonitüübi sertifikaadi omaniku soovitustest võimalike kõrvalekallete kohta; |
| --- | --- |

8)

kui CAMO või CAO hooldusprogrammi heaks kiidab, peab asjaomane organisatsioon selle allkirjastama ja säilitama dokumendid, mis sisaldavad põhjendusi konstruktsioonitüübi sertifikaadi omaniku soovitustest võimalike kõrvalekallete kohta;

| 9) | hooldusprogramm tuleb vähemalt üks kord aastas läbi vaadata, et hinnata selle tõhusust. Hooldusprogrammi vaatab läbi kas






  a) | õhusõiduki lennukõlblikkust kontrolliv isik lennukõlblikkuse kontrollimisega samaaegselt või |
| --- | --- | --- |

9)

hooldusprogramm tuleb vähemalt üks kord aastas läbi vaadata, et hinnata selle tõhusust. Hooldusprogrammi vaatab läbi kas

a)

õhusõiduki lennukõlblikkust kontrolliv isik lennukõlblikkuse kontrollimisega samaaegselt või

| b) | õhusõiduki jätkuvat lennukõlblikkust korraldav CAMO või CAO, kui õhusõiduki hooldusprogrammi ei vaadata läbi samaaegselt lennukõlblikkuse kontrollimisega.
  Kui kontrollimise käigus leitakse õhusõidukil puudusi, mis on seotud õhusõiduki hooldusprogrammi sisu puudustega, tuleb õhusõiduki hooldusprogrammi asjakohaselt muuta. Sellisel juhul teavitab kontrolli teostanud isik registreerijaliikmesriigi pädevat asutust, kui ta ei nõustu omaniku, CAMO või CAO võetud meetmetega õhusõiduki hooldusprogrammi muutmiseks. Pädev asutus otsustab, millised õhusõiduki hooldusprogrammi muudatused on vajalikud, lähtudes väljatoodud puudustest ja vajaduse korral reageerides vastavalt punktile ML.B.304.” |
| --- | --- |

b)

õhusõiduki jätkuvat lennukõlblikkust korraldav CAMO või CAO, kui õhusõiduki hooldusprogrammi ei vaadata läbi samaaegselt lennukõlblikkuse kontrollimisega.

Kui kontrollimise käigus leitakse õhusõidukil puudusi, mis on seotud õhusõiduki hooldusprogrammi sisu puudustega, tuleb õhusõiduki hooldusprogrammi asjakohaselt muuta. Sellisel juhul teavitab kontrolli teostanud isik registreerijaliikmesriigi pädevat asutust, kui ta ei nõustu omaniku, CAMO või CAO võetud meetmetega õhusõiduki hooldusprogrammi muutmiseks. Pädev asutus otsustab, millised õhusõiduki hooldusprogrammi muudatused on vajalikud, lähtudes väljatoodud puudustest ja vajaduse korral reageerides vastavalt punktile ML.B.304.”

---

OTSUSED

| 23.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 135/111 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 135/111

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2023/990,

25. aprill 2023,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooni osaliste konverentsil võetav seisukoht seoses konventsiooni ja selle III lisa teatavate muudatustega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 ja artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitlev Rotterdami konventsioon (1) (edaspidi „konventsioon“) jõustus 24. veebruaril 2004 ning sõlmiti liidu nimel nõukogu otsusega 2006/730/EÜ (2). |
| --- | --- |

(1)

Teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitlev Rotterdami konventsioon (1) (edaspidi „konventsioon“) jõustus 24. veebruaril 2004 ning sõlmiti liidu nimel nõukogu otsusega 2006/730/EÜ (2).

| (2) | Konventsiooni artikli 7 kohaselt võib konventsiooniosaliste konverents võtta vastu otsuseid kemikaalide kandmise kohta konventsiooni III lisasse. |
| --- | --- |

(2)

Konventsiooni artikli 7 kohaselt võib konventsiooniosaliste konverents võtta vastu otsuseid kemikaalide kandmise kohta konventsiooni III lisasse.

| (3) | Konventsiooniosaliste konverents võtab oma üheteistkümnendal istungil eeldatavasti vastu otsused täiendavate kemikaalide kandmise kohta konventsiooni III lisasse. |
| --- | --- |

(3)

Konventsiooniosaliste konverents võtab oma üheteistkümnendal istungil eeldatavasti vastu otsused täiendavate kemikaalide kandmise kohta konventsiooni III lisasse.

| (4) | Selleks et suurendada konventsiooniosaliste jagatud vastutust ning soodustada nende koostööd teatavate ohtlike kemikaalide rahvusvahelises kaubanduses, et kaitsta inimeste tervist ja keskkonda võimaliku kahjuliku mõju eest ning soodustada selliste kemikaalide keskkonnahoidlikku kasutamist, on vajalik ja asjakohane kanda konventsiooni II lisasse täiendavad kemikaalid, mille puhul leiti, et need vastavad kõigile asjakohastele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et suurendada konventsiooniosaliste jagatud vastutust ning soodustada nende koostööd teatavate ohtlike kemikaalide rahvusvahelises kaubanduses, et kaitsta inimeste tervist ja keskkonda võimaliku kahjuliku mõju eest ning soodustada selliste kemikaalide keskkonnahoidlikku kasutamist, on vajalik ja asjakohane kanda konventsiooni II lisasse täiendavad kemikaalid, mille puhul leiti, et need vastavad kõigile asjakohastele kriteeriumidele.

| (5) | Lisaks kaalub konventsiooniosaliste konverents Šveitsi, Austraalia, Burkina Faso, Ghana ja Mali esitatud ettepanekut konventsiooni muutmiseks. Selle ettepaneku eesmärk on lahendada probleeme, mis on tekkinud uute kemikaalide kandmisel konventsiooni III lisasse ja mis tulenevad vajadusest saavutada konsensus III lisa muutmise otsuse osas vastavalt konventsioonile. On vajalik ja asjakohane toetada kõnealuse ettepaneku vastuvõtmist, või juhul kui puudub teiste konventsiooniosaliste piisav toetus, toetada kemikaalide loetellu kandmise otsustamismenetluse muutmist. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks kaalub konventsiooniosaliste konverents Šveitsi, Austraalia, Burkina Faso, Ghana ja Mali esitatud ettepanekut konventsiooni muutmiseks. Selle ettepaneku eesmärk on lahendada probleeme, mis on tekkinud uute kemikaalide kandmisel konventsiooni III lisasse ja mis tulenevad vajadusest saavutada konsensus III lisa muutmise otsuse osas vastavalt konventsioonile. On vajalik ja asjakohane toetada kõnealuse ettepaneku vastuvõtmist, või juhul kui puudub teiste konventsiooniosaliste piisav toetus, toetada kemikaalide loetellu kandmise otsustamismenetluse muutmist.

| (6) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsil võetav seisukoht, kuna otsused on liidule siduvad või võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse, täpsemalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 649/2012 (3) sisu. |
| --- | --- |

(6)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsil võetav seisukoht, kuna otsused on liidule siduvad või võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse, täpsemalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 649/2012 (3) sisu.

| (7) | Konventsiooni artikli 21 kohaselt peab konventsiooni iga muudatuse jõustumiseks selle ratifitseerima, vastu võtma või heaks kiitma vähemalt kolm neljandikku konventsiooniosalistest. Lisaks on konventsiooni artikli 22 lõikes 6 sätestatud, et konventsiooni muudatusega seotud täiendav lisa ei jõustu enne, kui on jõustunud konventsiooni muudatus.
  Kuigi praegu kehtestab nõukogu konventsiooniga loodud organis võetavat seisukohta, võib hilisem heakskiitmine sõltuvalt asjaomaste arutelude tulemustest tingida vajaduse võtta vastu otsus sellise muutmislepingu sõlmimise kohta vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 6 sätestatud menetlusele, |
| --- | --- |

(7)

Konventsiooni artikli 21 kohaselt peab konventsiooni iga muudatuse jõustumiseks selle ratifitseerima, vastu võtma või heaks kiitma vähemalt kolm neljandikku konventsiooniosalistest. Lisaks on konventsiooni artikli 22 lõikes 6 sätestatud, et konventsiooni muudatusega seotud täiendav lisa ei jõustu enne, kui on jõustunud konventsiooni muudatus.

Kuigi praegu kehtestab nõukogu konventsiooniga loodud organis võetavat seisukohta, võib hilisem heakskiitmine sõltuvalt asjaomaste arutelude tulemustest tingida vajaduse võtta vastu otsus sellise muutmislepingu sõlmimise kohta vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 6 sätestatud menetlusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsi üheteistkümnendal istungil, on toetada konventsiooni III lisa muudatuste vastuvõtmist seoses atsetokloori, karbosulfaani, krüsotiilasbesti, fentiooni (üliväikeses koguses valmistatavad tooted, mille koostises on toimeainet vähemalt 640 g/l), iprodiooni, vedeltoodete (emulgeeruv kontsentraat ja lahustuv kontsentraat), mille koostises on parakvaatdikloriidi vähemalt 276 g/l, millele vastab parakvaatioonide sisaldus vähemalt 200 g/l, ning terbufossi kandmisega sellesse lisasse.

Artikkel 2

1.   Konventsiooniosaliste konverentsi üheteistkümnendal istungil liidu nimel võetav seisukoht on toetada Šveitsi, Austraalia, Burkina Faso, Ghana ja Mali esitatud muudatuste (dokument UNEP/FAO/RC/COP.11/13/Add.2) vastuvõtmist, eeldusel et täidetud on järgmised tingimused ja selleks tehakse vajalikud muudatused:

| a) | muudatustega kehtestatud täiendavad eeskirjad ja menetlused on kooskõlas konventsiooni raames kehtivate eeskirjade ja menetlustega; |
| --- | --- |

a)

muudatustega kehtestatud täiendavad eeskirjad ja menetlused on kooskõlas konventsiooni raames kehtivate eeskirjade ja menetlustega;

| b) | muudatustega tagatakse, et eelistatakse kemikaalide kandmist konventsiooni III lisasse ning et täiendavad eeskirjad ei takista kemikaali kandmist III lisasse, sealhulgas siis, kui kõnealune kemikaal on juba kantud konventsiooni VIII lisasse; |
| --- | --- |

b)

muudatustega tagatakse, et eelistatakse kemikaalide kandmist konventsiooni III lisasse ning et täiendavad eeskirjad ei takista kemikaali kandmist III lisasse, sealhulgas siis, kui kõnealune kemikaal on juba kantud konventsiooni VIII lisasse;

| c) | muudatustega tagatakse, et eeskirjad, mida kohaldatakse konventsiooni VIII lisas loetletud kemikaalide ekspordi suhtes, ei ole importivate konventsiooniosaliste kaitse osas vähem ranged kui konventsiooni III lisas loetletud kemikaalide ekspordi suhtes kohaldatavad eeskirjad; |
| --- | --- |

c)

muudatustega tagatakse, et eeskirjad, mida kohaldatakse konventsiooni VIII lisas loetletud kemikaalide ekspordi suhtes, ei ole importivate konventsiooniosaliste kaitse osas vähem ranged kui konventsiooni III lisas loetletud kemikaalide ekspordi suhtes kohaldatavad eeskirjad;

| d) | muudatustega tagatakse, et iga otsus kanda kemikaal konventsiooni VIII lisasse, sealhulgas iga hääletamise teel vastu võetud otsus on siduv kõikide muudatuse ratifitseerinud konventsiooniosaliste suhtes. |
| --- | --- |

d)

muudatustega tagatakse, et iga otsus kanda kemikaal konventsiooni VIII lisasse, sealhulgas iga hääletamise teel vastu võetud otsus on siduv kõikide muudatuse ratifitseerinud konventsiooniosaliste suhtes.

2.   Kui teised konventsiooniosalised ei toeta piisavalt käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kavandatud muudatusi, on konventsiooniosaliste konverentsi üheteistkümnendal istungil liidu nimel võetav seisukoht toetada kemikaalide konventsiooni III lisasse kandmise otsustamismenetluse muutmist, mis annaks võimaluse hääletada vastavalt artikli 22 lõikele 4 koostoimes artikli 22 lõikega 3 ilma konventsiooni artikli 22 lõike 3 punkti b kohaldamata.

Artikkel 3

Olenevalt olukorra arengust konventsiooniosaliste konverentsi üheteistkümnendal istungil võivad liidu esindajad liikmesriikidega kohapeal koordinatsioonikohtumistel konsulteerides kokku leppida artiklites 1 ja 2 osutatud seisukoha täpsustamises ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 25. aprill 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

P. KULLGREN

---

(1)  
  ELT L 63, 6.3.2003, lk 29.

1

(2)  Nõukogu 25. septembri 2006. aasta otsus 2006/730/EÜ teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri käsitleva Rotterdami konventsiooni Euroopa Ühenduse nimel sõlmimise kohta (ELT L 299, 28.10.2006, lk 23).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 649/2012 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 60).

3

---

| 23.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 135/114 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 135/114

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2023/991,

15. mai 2023,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta rahvusvahelises teraviljanõukogus seoses 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni pikendamisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit sõlmis 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) nõukogu otsusega 96/88/EÜ (1) ja konventsioon jõustus 1. juulil 1995. Konventsioon sõlmiti kolmeks aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Liit sõlmis 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) nõukogu otsusega 96/88/EÜ (1) ja konventsioon jõustus 1. juulil 1995. Konventsioon sõlmiti kolmeks aastaks.

| (2) | Konventsiooni artikli 33 kohaselt võib rahvusvaheline teraviljanõukogu pikendada konventsiooni järjestikuste kuni kahe aasta pikkuste ajavahemike kaupa. Alates selle sõlmimisest on konventsiooni korrapäraselt pikendatud kahe aasta kaupa. Viimati pikendati konventsiooni rahvusvahelise teraviljanõukogu 7. juuni 2021. aasta otsusega ja see jääb jõusse 30. juunini 2023. |
| --- | --- |

(2)

Konventsiooni artikli 33 kohaselt võib rahvusvaheline teraviljanõukogu pikendada konventsiooni järjestikuste kuni kahe aasta pikkuste ajavahemike kaupa. Alates selle sõlmimisest on konventsiooni korrapäraselt pikendatud kahe aasta kaupa. Viimati pikendati konventsiooni rahvusvahelise teraviljanõukogu 7. juuni 2021. aasta otsusega ja see jääb jõusse 30. juunini 2023.

| (3) | Teraviljanõukogu 58. istungil 14. juunil 2023 on kavas teha otsus konventsiooni pikendamise kohta veel kuni kaheks aastaks alates 1. juulist 2023. |
| --- | --- |

(3)

Teraviljanõukogu 58. istungil 14. juunil 2023 on kavas teha otsus konventsiooni pikendamise kohta veel kuni kaheks aastaks alates 1. juulist 2023.

| (4) | Liit on suur teraviljatootja. Liit on samuti juhtiv nisu- ja odraeksportija ning maailma suurim maisiimportija. Liit on alati olnud aktiivne liige rahvusvahelises teraviljanõukogus, millel on oluline roll maailma teraviljaturgude stabiliseerimisel ja toiduga kindlustatuse suurendamisel. Konventsiooni pikendamine oleks seetõttu liidu huvides. |
| --- | --- |

(4)

Liit on suur teraviljatootja. Liit on samuti juhtiv nisu- ja odraeksportija ning maailma suurim maisiimportija. Liit on alati olnud aktiivne liige rahvusvahelises teraviljanõukogus, millel on oluline roll maailma teraviljaturgude stabiliseerimisel ja toiduga kindlustatuse suurendamisel. Konventsiooni pikendamine oleks seetõttu liidu huvides.

| (5) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel rahvusvahelise teraviljanõukogu 58. istungil võetav seisukoht konventsiooni pikendamise kohta, kuna kavandataval otsusel on liidule õiguslik toime, |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel rahvusvahelise teraviljanõukogu 58. istungil võetav seisukoht konventsiooni pikendamise kohta, kuna kavandataval otsusel on liidule õiguslik toime,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel rahvusvahelise teraviljanõukogu 58. istungil, on hääletada 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni pikendamise poolt veel kuni kaheks aastaks alates 1. juulist 2023.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 15. mai 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. FORSSMED

---

(1)  Nõukogu 19. detsembri 1995. aasta otsus 96/88/EÜ teraviljakaubanduse ja toiduabi konventsioonide (mis moodustavad 1995. aasta rahvusvahelise teraviljalepingu) Euroopa Ühenduse poolt heakskiitmise kohta (EÜT L 21, 27.1.1996, lk 47).

1

---

| 23.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 135/116 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 135/116

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2023/992,

16. mai 2023,

millega nimetatakse ametisse 16 Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) haldusnõukogu liiget

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ, (1) eriti selle artiklit 79,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 79 sätestatakse, et nõukogu nimetab Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu (edaspidi „haldusnõukogu“) liikmena ametisse ühe esindaja igast liikmesriigist. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 79 sätestatakse, et nõukogu nimetab Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu (edaspidi „haldusnõukogu“) liikmena ametisse ühe esindaja igast liikmesriigist.

| (2) | Haldusnõukogu liikmed nimetatakse nende asjakohaste eksperdikogemuste ja -teadmiste alusel, mis neil on kemikaaliohutuse või kemikaalide reguleerimise valdkonnas, ning selle alusel, et haldusnõukogu liikmete hulgas oleks esindatud asjakohased eksperditeadmised üldistes, finants- ja õigusküsimustes. |
| --- | --- |

(2)

Haldusnõukogu liikmed nimetatakse nende asjakohaste eksperdikogemuste ja -teadmiste alusel, mis neil on kemikaaliohutuse või kemikaalide reguleerimise valdkonnas, ning selle alusel, et haldusnõukogu liikmete hulgas oleks esindatud asjakohased eksperditeadmised üldistes, finants- ja õigusküsimustes.

| (3) | Ametiaja pikkus on neli aastat ja seda võib üks kord pikendada. |
| --- | --- |

(3)

Ametiaja pikkus on neli aastat ja seda võib üks kord pikendada.

| (4) | Nõukogu nimetas oma 27. mai 2019. aasta (2) ja 6. mai 2021. aasta (3) otsustega ametisse vastavalt 15 ja 12 Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liiget. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu nimetas oma 27. mai 2019. aasta (2) ja 6. mai 2021. aasta (3) otsustega ametisse vastavalt 15 ja 12 Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liiget.

| (5) | Saksamaa, Küprose, Leedu, Malta, Rumeenia, Bulgaaria, Kreeka, Poola, Slovakkia, Portugali, Läti, Eesti, Belgia, Taani, Iirimaa ja Prantsusmaa esitatud haldusnõukogu liikmed nimetati ametisse ajavahemikuks, mis lõpeb 31. mail 2027. |
| --- | --- |

(5)

Saksamaa, Küprose, Leedu, Malta, Rumeenia, Bulgaaria, Kreeka, Poola, Slovakkia, Portugali, Läti, Eesti, Belgia, Taani, Iirimaa ja Prantsusmaa esitatud haldusnõukogu liikmed nimetati ametisse ajavahemikuks, mis lõpeb 31. mail 2027.

| (6) | Kõik asjaomased liikmesriigid on esitanud nõukogule oma kandidaadid, |
| --- | --- |

(6)

Kõik asjaomased liikmesriigid on esitanud nõukogule oma kandidaadid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Haldusnõukogu liikmeteks nimetatakse alates 1. juunist 2023 kuni 31. maini 2027 kestvaks teiseks ametiajaks järgmised isikud (nimi, kodakondsus, sünniaeg):

| — | Ingrid BORG, Malta kodanik, (*1), |
| --- | --- |

—

Ingrid BORG, Malta kodanik, (*1),

| — | Claudia-Sorina DUMITRU, Rumeenia kodanik, (*1), |
| --- | --- |

—

Claudia-Sorina DUMITRU, Rumeenia kodanik, (*1),

| — | Tasoula KYPRIANIDOU – LEONTIDOU, Küprose kodanik, (*1), |
| --- | --- |

—

Tasoula KYPRIANIDOU – LEONTIDOU, Küprose kodanik, (*1),

| — | Anna Katarzyna LEWANDOWSKA, Poola kodanik, (*1), |
| --- | --- |

—

Anna Katarzyna LEWANDOWSKA, Poola kodanik, (*1),

| — | Donata PIPIRAITĖ-VALIŠKIENĖ, Leedu kodanik, (*1), |
| --- | --- |

—

Donata PIPIRAITĖ-VALIŠKIENĖ, Leedu kodanik, (*1),

| — | Teodora VALKOVA, Bulgaaria kodanik, (*1), |
| --- | --- |

—

Teodora VALKOVA, Bulgaaria kodanik, (*1),

| — | Axel Otto VORWERK, Saksamaa kodanik, (*1), |
| --- | --- |

—

Axel Otto VORWERK, Saksamaa kodanik, (*1),

| — | Sofia ZISI, Kreeka kodanik, (*1). |
| --- | --- |

—

Sofia ZISI, Kreeka kodanik, (*1).

Artikkel 2

Haldusnõukogu liikmeteks nimetatakse alates 1. juunist 2023 kuni 31. maini 2027 kestvaks esimeseks ametiajaks järgmised isikud (nimi, kodakondsus, sünniaeg):

| — | Catheline Irène DANTINNE, Belgia kodanik, (*1), |
| --- | --- |

—

Catheline Irène DANTINNE, Belgia kodanik, (*1),

| — | Kristīne KAZEROVSKA, Läti kodanik, (*1), |
| --- | --- |

—

Kristīne KAZEROVSKA, Läti kodanik, (*1),

| — | Agnès LEFRANC, Prantsusmaa kodanik, (*1), |
| --- | --- |

—

Agnès LEFRANC, Prantsusmaa kodanik, (*1),

| — | Dília Maria LIMA JARDIM, Portugali kodanik, (*1), |
| --- | --- |

—

Dília Maria LIMA JARDIM, Portugali kodanik, (*1),

| — | Annemari LINNO, Eesti kodanik, (*1), |
| --- | --- |

—

Annemari LINNO, Eesti kodanik, (*1),

| — | Yvonne Marie MULLOOLY, Iiri kodanik, (*1), |
| --- | --- |

—

Yvonne Marie MULLOOLY, Iiri kodanik, (*1),

| — | Charlotta Amalia WALLENSTEIN, Taani kodanik, (*1), |
| --- | --- |

—

Charlotta Amalia WALLENSTEIN, Taani kodanik, (*1),

| — | Katarína ZGALINOVIČOVÁ, Slovakkia kodanik, (*1). |
| --- | --- |

—

Katarína ZGALINOVIČOVÁ, Slovakkia kodanik, (*1).

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 16. mai 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SVANTESSON

---

(1)  
  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 27. mai 2019. aasta otsus, millega nimetatakse ametisse Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu 15 liiget (ELT C 185, 29.5.2019, lk 4).

2

(3)  Nõukogu 6. mai 2021. aasta otsus, millega nimetatakse ametisse kaksteist Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liiget (ELT C 185, 12.5.2021, lk 4).

3

(*1)  Teave on kustutatud või asendatud seoses isikuandmete kaitse ja/või konfidentsiaalsusega.

*1

---

| 23.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 135/118 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 135/118

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/993,

22. mai 2023,

millega käivitatakse Euroopa Liidu partnerlusmissioon Moldovas (EUPM Moldova)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 24. aprilli 2023. aasta otsust (ÜVJP) 2023/855, mis käsitleb Euroopa Liidu partnerlusmissiooni Moldovas (EUPM Moldova), (1)

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 24. aprillil 2023 vastu otsuse (ÜVJP) 2023/855. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 24. aprillil 2023 vastu otsuse (ÜVJP) 2023/855.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee (PJK) leppis 16. mail 2023 kokku, et EUPM Moldova tegevusplaan tuleks heaks kiita. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee (PJK) leppis 16. mail 2023 kokku, et EUPM Moldova tegevusplaan tuleks heaks kiita.

| (3) | EUPM Moldova tsiviiloperatsiooni ülema soovituse kohaselt tuleks missioon käivitada 22. mail 2023. |
| --- | --- |

(3)

EUPM Moldova tsiviiloperatsiooni ülema soovituse kohaselt tuleks missioon käivitada 22. mail 2023.

| (4) | Otsuses (ÜVJP) 2023/855 nähti EUPM Moldova tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks esimeseks neljaks kuuks pärast kõnealuse otsuse jõustumist ette lähtesumma. See lähtesumma tuleks läbi vaadata, et katta kulutused kogu missiooni kestel, st kuni 21. maini 2025. Otsust (ÜVJP) 2023/855 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Otsuses (ÜVJP) 2023/855 nähti EUPM Moldova tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks esimeseks neljaks kuuks pärast kõnealuse otsuse jõustumist ette lähtesumma. See lähtesumma tuleks läbi vaadata, et katta kulutused kogu missiooni kestel, st kuni 21. maini 2025. Otsust (ÜVJP) 2023/855 tuleks vastavalt muuta.

| (5) | Missiooni EUPM Moldova viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(5)

Missiooni EUPM Moldova viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse heaks EUPM Moldova tegevusplaan.

Artikkel 2

EUPM Moldova käivitatakse 22. mail 2023.

Artikkel 3

EUPM Moldova tsiviiloperatsiooni ülemale antakse luba missiooni viivitamata alustada.

Artikkel 4

Otsuse (ÜVJP) 2023/855 artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   EUPM Moldova tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 24. aprillist 2023 kuni 21. maini 2025 on 13 356 508,08 eurot. Järgnevateks ajavahemikeks määratavad lähtesummad otsustab nõukogu.“

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 22. mai 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  ELT L 110, 25.4.2023, lk 30.

1

---

| 23.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 135/120 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 135/120

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/994,

22. mai 2023,

mis käsitleb tagajärgi, mis kaasnevad teistele liikmesriikidele tehtud Taani avaldusega selle kohta, et ta ei soovi enam kasutada Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklit 5, ning millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2021/509, millega luuakse Euroopa rahutagamisrahastu, ja otsust 2014/401/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu Satelliidikeskust

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1, artikli 31 lõiget 1, artikli 41 lõiget 2, artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu lepingule (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingule (ELi toimimise leping) lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklile 5 ei osalenud Taani kuni 30. juunini 2022 ELi lepingu artikli 26 lõikel 1, artiklil 42 ja artiklitel 43–46 põhinevate kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamisel, vastuvõtmisel ega rakendamisel. Sama kuupäevani ei aidanud Taani finantseerida sellistest meetmetest tulenevaid tegevuskulusid ega teinud liidule kättesaadavaks oma sõjalist võimekust. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu lepingule (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingule (ELi toimimise leping) lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklile 5 ei osalenud Taani kuni 30. juunini 2022 ELi lepingu artikli 26 lõikel 1, artiklil 42 ja artiklitel 43–46 põhinevate kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamisel, vastuvõtmisel ega rakendamisel. Sama kuupäevani ei aidanud Taani finantseerida sellistest meetmetest tulenevaid tegevuskulusid ega teinud liidule kättesaadavaks oma sõjalist võimekust.

| (2) | 1. juunil 2022 toimus Taanis rahvahääletus selle üle, kas kaotada protokolli nr 22 artiklis 5 sätestatud erand, mis käsitleb osalemist kaitsepoliitilise tähendusega otsustes ja meetmes. |
| --- | --- |

(2)

1. juunil 2022 toimus Taanis rahvahääletus selle üle, kas kaotada protokolli nr 22 artiklis 5 sätestatud erand, mis käsitleb osalemist kaitsepoliitilise tähendusega otsustes ja meetmes.

| (3) | Kooskõlas protokolli nr 22 artikliga 7 teatas Taani oma välisministri 20. juuni 2022. aasta kirjaga teistele liikmesriikidele, et ta ei soovi alates 1. juulist 2022 enam kasutada protokolli nr 22 artiklit 5. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas protokolli nr 22 artikliga 7 teatas Taani oma välisministri 20. juuni 2022. aasta kirjaga teistele liikmesriikidele, et ta ei soovi alates 1. juulist 2022 enam kasutada protokolli nr 22 artiklit 5.

| (4) | Protokolli nr 22 artikli 7 kohaselt kohaldab Taani alates 1. juulist 2022 täielikult kõiki nimetatud kuupäeval jõus olevaid liidu raames vastu võetud asjakohaseid meetmeid ning on liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamisel, vastuvõtmisel ja rakendamisel teiste liikmesriikidega samas olukorras. Alates samast kuupäevast on Taani oma panuse andmisel sellistest meetmetest tulenevate kulude rahastamisse ja sõjalise võimekuse liidu käsutusse andmisel teiste liikmesriikidega samas olukorras. |
| --- | --- |

(4)

Protokolli nr 22 artikli 7 kohaselt kohaldab Taani alates 1. juulist 2022 täielikult kõiki nimetatud kuupäeval jõus olevaid liidu raames vastu võetud asjakohaseid meetmeid ning on liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamisel, vastuvõtmisel ja rakendamisel teiste liikmesriikidega samas olukorras. Alates samast kuupäevast on Taani oma panuse andmisel sellistest meetmetest tulenevate kulude rahastamisse ja sõjalise võimekuse liidu käsutusse andmisel teiste liikmesriikidega samas olukorras.

| (5) | Sellest tulenevalt kohaldab Taani alates 1. juulist 2022 otsuseid, mille nõukogu on vastu võtnud ELi lepingu V jaotise 2. peatüki asjakohaste artiklite alusel. Samas kuupäevast kohaldab Taani ka poliitika- ja julgeolekukomitee poolt ELi lepingu artikli 38 kolmanda lõigu kohaselt vastu võetud otsuseid, mis käsitlevad ELi lepingu artiklites 42 ja 43 osutatud ja kaitsepoliitilise tähendusega kriisiohjeoperatsioonide poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist. |
| --- | --- |

(5)

Sellest tulenevalt kohaldab Taani alates 1. juulist 2022 otsuseid, mille nõukogu on vastu võtnud ELi lepingu V jaotise 2. peatüki asjakohaste artiklite alusel. Samas kuupäevast kohaldab Taani ka poliitika- ja julgeolekukomitee poolt ELi lepingu artikli 38 kolmanda lõigu kohaselt vastu võetud otsuseid, mis käsitlevad ELi lepingu artiklites 42 ja 43 osutatud ja kaitsepoliitilise tähendusega kriisiohjeoperatsioonide poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist.

| (6) | Liidus õiguskindluse tagamiseks tuleks selgitada, et ühtegi viidet protokolli nr 22 artiklile 5 ELi lepingu V jaotise 2. peatüki alusel vastu võetud nõukogu otsustes, mis kehtisid 1. juulil 2022, ei kohaldata enam alates nimetatud kuupäevast. |
| --- | --- |

(6)

Liidus õiguskindluse tagamiseks tuleks selgitada, et ühtegi viidet protokolli nr 22 artiklile 5 ELi lepingu V jaotise 2. peatüki alusel vastu võetud nõukogu otsustes, mis kehtisid 1. juulil 2022, ei kohaldata enam alates nimetatud kuupäevast.

| (7) | Samal põhjusel tuleks jätta välja asjakohased sätted nõukogu otsustes, mis on vastu võetud ELi lepingu V jaotise 2. peatüki alusel ja mis kehtivad käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal ning millega rakendatakse protokolli nr 22 artiklit 5, |
| --- | --- |

(7)

Samal põhjusel tuleks jätta välja asjakohased sätted nõukogu otsustes, mis on vastu võetud ELi lepingu V jaotise 2. peatüki alusel ja mis kehtivad käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal ning millega rakendatakse protokolli nr 22 artiklit 5,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tulenevalt teistele liikmesriikidele tehtud Taani avaldusest selle kohta, et alates 1. juulist 2022 ei soovi Taani enam kasutada protokolli nr 22 artiklit 5,

| — | ei kohaldata alates 1. juulist 2022 enam ühtegi viidet protokolli nr 22 artiklil 5 põhinevale Taani seisukohale nõukogu poolt ELi lepingu V jaotise 2. peatüki alusel vastu võetud otsustes; |
| --- | --- |

—

ei kohaldata alates 1. juulist 2022 enam ühtegi viidet protokolli nr 22 artiklil 5 põhinevale Taani seisukohale nõukogu poolt ELi lepingu V jaotise 2. peatüki alusel vastu võetud otsustes;

| — | ei kohaldata alates 1. juulist 2022 enam ühtegi viidet protokolli nr 22 artiklil 5 põhinevale Taani seisukohale poliitika- ja julgeolekukomitee poolt ELi lepingu artikli 38 kolmanda lõigu kohaselt vastu võetud otsustes, mis käsitlevad ELi lepingu artiklites 42 ja 43 osutatud ja kaitsepoliitilise tähendusega kriisiohjeoperatsioonide poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist. |
| --- | --- |

—

ei kohaldata alates 1. juulist 2022 enam ühtegi viidet protokolli nr 22 artiklil 5 põhinevale Taani seisukohale poliitika- ja julgeolekukomitee poolt ELi lepingu artikli 38 kolmanda lõigu kohaselt vastu võetud otsustes, mis käsitlevad ELi lepingu artiklites 42 ja 43 osutatud ja kaitsepoliitilise tähendusega kriisiohjeoperatsioonide poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist.

Artikkel 2

Nõukogu otsust (ÜVJP) 2021/509 (1) muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 5 lõige 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

Artikli 5 lõige 4 jäetakse välja.

| 2) | Artikli 26 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Eelarve üldosa maksete assigneeringud artikli 18 lõike 3 punktis b osutatud operatsioonide toetus- ja ettevalmistuskuludeks kaetakse liikmesriikide panustest.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 26 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Eelarve üldosa maksete assigneeringud artikli 18 lõike 3 punktis b osutatud operatsioonide toetus- ja ettevalmistuskuludeks kaetakse liikmesriikide panustest.“

| 3) | Artikli 45 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liidu õppuste ühiseid kulusid rahastatakse rahastu kaudu vastavalt eeskirjadele ja menetlustele, mis on sarnased selliste operatsioonide jaoks kehtestatud eeskirjade ja menetlustega, millesse panustavad kõik liikmesriigid.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 45 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liidu õppuste ühiseid kulusid rahastatakse rahastu kaudu vastavalt eeskirjadele ja menetlustele, mis on sarnased selliste operatsioonide jaoks kehtestatud eeskirjade ja menetlustega, millesse panustavad kõik liikmesriigid.“

| 4) | Artikli 52 lõige 7 asendatakse järgmisega:

  „7.   Kui otsustatakse, et operatsiooni jaoks ühiselt rahastatud varustus jääb rahastule, võivad panustavad liikmesriigid taotleda rahalist hüvitist teistelt liikmesriikidelt. Komitee võtab asjakohased otsused vastu operatsioonide halduri ettepaneku alusel.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 52 lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Kui otsustatakse, et operatsiooni jaoks ühiselt rahastatud varustus jääb rahastule, võivad panustavad liikmesriigid taotleda rahalist hüvitist teistelt liikmesriikidelt. Komitee võtab asjakohased otsused vastu operatsioonide halduri ettepaneku alusel.“

Artikkel 3

Nõukogu otsust 2014/401/ÜVJP (2) muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 10 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   SATCENi tulud koosnevad liikmesriikide osamaksudest, mis arvutatakse kogurahvatulu astmiku järgi, osutatud teenuste eest saadud tasudest ja muudest tuludest.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 10 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   SATCENi tulud koosnevad liikmesriikide osamaksudest, mis arvutatakse kogurahvatulu astmiku järgi, osutatud teenuste eest saadud tasudest ja muudest tuludest.“

| 2) | Artikkel 17 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Artikkel 17 jäetakse välja.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2022.

Brüssel, 22. mai 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. FORSSELL

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/509, millega luuakse Euroopa rahutagamisrahastu ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2015/528 (ELT L 102, 24.3.2021, lk 14).

1

(2)  Nõukogu 26. juuni 2014. aasta otsus 2014/401/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu Satelliidikeskust ja millega tunnistatakse kehtetuks ühismeede 2001/555/ÜVJP Euroopa Liidu Satelliidikeskuse loomise kohta (ELT L 188, 27.6.2014, lk 73).

2

---

| 23.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 135/123 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 135/123

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/995,

22. mai 2023,

millega muudetakse ja ajakohastatakse otsust (ÜVJP) 2018/340, millega koostatakse alalise struktureeritud koostöö raamistikus arendatavate projektide nimekiri

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 46 lõiget 6,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 2017. aasta otsust (ÜVJP) 2017/2315, millega luuakse alaline struktureeritud koostöö ning määratakse kindlaks selles osalevate liikmesriikide nimekiri (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 11. detsembril 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/2315. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 11. detsembril 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/2315.

| (2) | Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punktis e on sätestatud, et nõukogu koostab alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raamistikus arendatavate projektide nimekirja, kajastades nii toetust võimearendusele kui ka vahendite ja võimete raames antavat olulist toetust ühise julgeoleku ja kaitsepoliitika (ÜJKP) operatsioonide ja missioonide jaoks. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punktis e on sätestatud, et nõukogu koostab alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raamistikus arendatavate projektide nimekirja, kajastades nii toetust võimearendusele kui ka vahendite ja võimete raames antavat olulist toetust ühise julgeoleku ja kaitsepoliitika (ÜJKP) operatsioonide ja missioonide jaoks.

| (3) | Nõukogu võttis 6. märtsil 2018 vastu otsuse (ÜVJP) 2018/340, millega koostatakse PESCO raamistikus arendatavate projektide nimekiri (2). |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 6. märtsil 2018 vastu otsuse (ÜVJP) 2018/340, millega koostatakse PESCO raamistikus arendatavate projektide nimekiri (2).

| (4) | Samuti võttis nõukogu 6. märtsil 2018 vastu soovituse PESCO rakendamise tegevuskava kohta (3) (edaspidi „soovitus“). |
| --- | --- |

(4)

Samuti võttis nõukogu 6. märtsil 2018 vastu soovituse PESCO rakendamise tegevuskava kohta (3) (edaspidi „soovitus“).

| (5) | Soovituse punktis 9 märgiti, et nõukogu peaks PESCO projektide nimekirja ajakohastama 2018. aasta novembriks, et lisada sellesse uued projektid vastavalt otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artiklis 5 sätestatud korrale, millega on eelkõige ette nähtud, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) võib PESCO sekretariaadi antavate hinnangute alusel esitada nõukogule soovituse võtta pärast Euroopa Liidu sõjaliselt komiteelt (ELSK) sõjalise nõuande saamist vastu otsus PESCO projektide kindlaksmääramise ja hindamise kohta. |
| --- | --- |

(5)

Soovituse punktis 9 märgiti, et nõukogu peaks PESCO projektide nimekirja ajakohastama 2018. aasta novembriks, et lisada sellesse uued projektid vastavalt otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artiklis 5 sätestatud korrale, millega on eelkõige ette nähtud, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) võib PESCO sekretariaadi antavate hinnangute alusel esitada nõukogule soovituse võtta pärast Euroopa Liidu sõjaliselt komiteelt (ELSK) sõjalise nõuande saamist vastu otsus PESCO projektide kindlaksmääramise ja hindamise kohta.

| (6) | Nõukogu võttis 25. juunil 2018 vastu otsuse (ÜVJP) 2018/909, millega kehtestatakse alalise struktureeritud koostöö (PESCO) projektide ühised projektijuhtimise reeglid (4). |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu võttis 25. juunil 2018 vastu otsuse (ÜVJP) 2018/909, millega kehtestatakse alalise struktureeritud koostöö (PESCO) projektide ühised projektijuhtimise reeglid (4).

| (7) | Nõukogu võttis 19. novembril 2018 vastu otsuse (ÜVJP) 2018/1797, millega muudetakse ja ajakohastatakse otsust (ÜVJP) 2018/340 (5). |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu võttis 19. novembril 2018 vastu otsuse (ÜVJP) 2018/1797, millega muudetakse ja ajakohastatakse otsust (ÜVJP) 2018/340 (5).

| (8) | Nõukogu võttis 16. novembril 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/2008, millega muudetakse ja ajakohastatakse otsust (ÜVJP) 2018/340 (6). |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu võttis 16. novembril 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/2008, millega muudetakse ja ajakohastatakse otsust (ÜVJP) 2018/340 (6).

| (9) | Nõukogu võttis 14. novembril 2022 vastu soovituse, milles hinnatakse osalevate liikmesriikide edusamme PESCO raames võetud kohustuste täitmisel (7). |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu võttis 14. novembril 2022 vastu soovituse, milles hinnatakse osalevate liikmesriikide edusamme PESCO raames võetud kohustuste täitmisel (7).

| (10) | Kõrge esindaja esitas 31. märtsil 2023 nõukogule soovituse, mis käsitleb PESCO raamistikus projektiettepanekute kindlaksmääramist ja hindamist. |
| --- | --- |

(10)

Kõrge esindaja esitas 31. märtsil 2023 nõukogule soovituse, mis käsitleb PESCO raamistikus projektiettepanekute kindlaksmääramist ja hindamist.

| (11) | PESCO sekretariaat teavitas 4. aprillil 2023 nõukogu, et projekti „Kaudtuli (EuroArtillery)“ osalised on otsustanud projekti lõpetada. |
| --- | --- |

(11)

PESCO sekretariaat teavitas 4. aprillil 2023 nõukogu, et projekti „Kaudtuli (EuroArtillery)“ osalised on otsustanud projekti lõpetada.

| (12) | PESCO sekretariaat teavitas 24. aprillil 2023 nõukogu, et projektide „ELi testimis- ja hindamiskeskused (EUTEC)“ ja „Ühisbaasid“ osalised on otsustanud projekti lõpetada. |
| --- | --- |

(12)

PESCO sekretariaat teavitas 24. aprillil 2023 nõukogu, et projektide „ELi testimis- ja hindamiskeskused (EUTEC)“ ja „Ühisbaasid“ osalised on otsustanud projekti lõpetada.

| (13) | Poliitika- ja julgeolekukomitee kiitis 4. mail 2023 heaks soovitused, mis sisalduvad ELSK sõjalises nõuandes kõrge esindaja soovituse kohta, mis käsitleb PESCO raamistikus projektiettepanekute kindlaksmääramist ja hindamist. |
| --- | --- |

(13)

Poliitika- ja julgeolekukomitee kiitis 4. mail 2023 heaks soovitused, mis sisalduvad ELSK sõjalises nõuandes kõrge esindaja soovituse kohta, mis käsitleb PESCO raamistikus projektiettepanekute kindlaksmääramist ja hindamist.

| (14) | Nõukogu peaks seetõttu muutma ja ajakohastama otsust (ÜVJP) 2018/340, |
| --- | --- |

(14)

Nõukogu peaks seetõttu muutma ja ajakohastama otsust (ÜVJP) 2018/340,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust (ÜVJP) 2018/340 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 1 lisatakse järgmised projektid:






  „62. | Euroopa kaitsealase õhuveo väljaõppekeskus (EDA-TA); |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklisse 1 lisatakse järgmised projektid:

„62.

Euroopa kaitsealase õhuveo väljaõppekeskus (EDA-TA);

| 63. | Integreeritud mehitamata maismaasüsteemid 2 (iUGS 2); |
| --- | --- |

63.

Integreeritud mehitamata maismaasüsteemid 2 (iUGS 2);

| 64. | Kaudtulesensorid (CoBaS); |
| --- | --- |

64.

Kaudtulesensorid (CoBaS);

| 65. | Torpeedotõrje torpeedo (ATT); |
| --- | --- |

65.

Torpeedotõrje torpeedo (ATT);

| 66. | Elutähtsa merepõhjataristu kaitse (CSIP); |
| --- | --- |

66.

Elutähtsa merepõhjataristu kaitse (CSIP);

| 67. | Tuleviku õhk-õhk-tüüpi juhitav lühimaarakett (FSRM); |
| --- | --- |

67.

Tuleviku õhk-õhk-tüüpi juhitav lühimaarakett (FSRM);

| 68. | Järgmise põlvkonna keskmise kandevõimega helikopter (NGMH); |
| --- | --- |

68.

Järgmise põlvkonna keskmise kandevõimega helikopter (NGMH);

| 69. | Integreeritud mitmekihiline õhu- ja raketikaitse (IMLAD); |
| --- | --- |

69.

Integreeritud mitmekihiline õhu- ja raketikaitse (IMLAD);

| 70. | Arktiline juhtimis- ja sidesüsteem (ACCESS); |
| --- | --- |

70.

Arktiline juhtimis- ja sidesüsteem (ACCESS);

| 71. | Töökindel sidetaristu ja -võrk (ROCOMIN); |
| --- | --- |

71.

Töökindel sidetaristu ja -võrk (ROCOMIN);

| 72. | 2. taseme meditsiinitaristu (ROLE 2F).“ |
| --- | --- |

72.

2. taseme meditsiinitaristu (ROLE 2F).“

| 2) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale. |
| --- | --- |

2)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale.

| 3) | II lisa asendatakse vastavalt käesoleva otsuse II lisale. |
| --- | --- |

3)

II lisa asendatakse vastavalt käesoleva otsuse II lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 22. mai 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  ELT L 331, 14.12.2017, lk 57.

1

(2)  Nõukogu 6. märtsi 2018. aasta otsus (ÜVJP) 2018/340, millega koostatakse alalise struktureeritud koostöö raamistikus arendatavate projektide nimekiri (ELT L 65, 8.3.2018, lk 24).

2

(3)  Nõukogu 6. märtsi 2018. aasta soovitus alalise struktureeritud koostöö rakendamise tegevuskava kohta (ELT C 88, 8.3.2018, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 25. juuni 2018. aasta otsus (ÜVJP) 2018/909, millega kehtestatakse alalise struktureeritud koostöö (PESCO) projektide ühised projektijuhtimise reeglid (ELT L 161, 26.6.2018, lk 37).

4

(5)  Nõukogu 19. novembri 2018. aasta otsus (ÜVJP) 2018/1797, millega muudetakse ja ajakohastatakse otsust (ÜVJP) 2018/340, millega koostatakse alalise struktureeritud koostöö raamistikus arendatavate projektide nimekiri (ELT L 294, 21.11.2018, lk 18).

5

(6)  Nõukogu 16. novembri 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/2008, millega muudetakse ja ajakohastatakse otsust (ÜVJP) 2018/340, millega koostatakse alalise struktureeritud koostöö raamistikus arendatavate projektide nimekiri (ELT L 407, 17.11.2021, lk 37).

6

(7)  Nõukogu 14. novembri 2022. aasta soovitus, milles hinnatakse osalevate liikmesriikide edusamme alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud kohustuste täitmisel (2022/C 433/02) (ELT C 433, 15.11.2022, lk 6).

7

---

I LISA

Otsuse (ÜVJP) 2018/340 I lisas esitatud iga üksikprojekti projektiosaliste loetellu lisatakse järgmised kanded:

| Projekt | Projektiosalised |
| --- | --- |
| „62. | Euroopa kaitsealase õhuveo väljaõppekeskus (EDA-TA) |

Projekt

Projektiosalised

„62.

Euroopa kaitsealase õhuveo väljaõppekeskus (EDA-TA)

Prantsusmaa, Hispaania, Itaalia, Ungari, Portugal

| 63. | Integreeritud mehitamata maismaasüsteemid 2 (iUGS 2) |
| --- | --- |

63.

Integreeritud mehitamata maismaasüsteemid 2 (iUGS 2)

Eesti, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Läti, Ungari, Madalmaad, Soome, Rootsi

| 64. | Kaudtulesensorid (CoBaS) |
| --- | --- |

64.

Kaudtulesensorid (CoBaS)

Prantsusmaa, Madalmaad

| 65. | Torpeedotõrje torpeedo (ATT) |
| --- | --- |

65.

Torpeedotõrje torpeedo (ATT)

Saksamaa, Madalmaad

| 66. | Elutähtsa merepõhjataristu kaitse (CSIP) |
| --- | --- |

66.

Elutähtsa merepõhjataristu kaitse (CSIP)

Itaalia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Portugal, Rootsi

| 67. | Tuleviku õhk-õhk-tüüpi juhitav lühimaarakett (FSRM) |
| --- | --- |

67.

Tuleviku õhk-õhk-tüüpi juhitav lühimaarakett (FSRM)

Saksamaa, Hispaania, Itaalia, Ungari, Rootsi

| 68. | Järgmise põlvkonna keskmise kandevõimega helikopter (NGMH) |
| --- | --- |

68.

Järgmise põlvkonna keskmise kandevõimega helikopter (NGMH)

Prantsusmaa, Hispaania, Itaalia, Soome

| 69. | Integreeritud mitmekihiline õhu- ja raketikaitse (IMLAD) |
| --- | --- |

69.

Integreeritud mitmekihiline õhu- ja raketikaitse (IMLAD)

Itaalia, Prantsusmaa, Ungari, Rootsi

| 70. | Arktiline juhtimis- ja sidesüsteem (ACCESS) |
| --- | --- |

70.

Arktiline juhtimis- ja sidesüsteem (ACCESS)

Soome, Eesti, Prantsusmaa, Rootsi

| 71. | Töökindel sidetaristu ja -võrk (ROCOMIN) |
| --- | --- |

71.

Töökindel sidetaristu ja -võrk (ROCOMIN)

Rootsi, Eesti, Prantsusmaa

| 72. | 2. taseme meditsiinitaristu (ROLE 2F) |
| --- | --- |

72.

2. taseme meditsiinitaristu (ROLE 2F)

Hispaania, Bulgaaria, Prantsusmaa, Portugal, Soome, Rootsi”

---

II LISA

Otsuse (ÜVJP) 2018/340 II lisa asendatakse alljärgneva II lisaga:

„II LISA

IGA ÜKSIKPROJEKTI PROJEKTIOSALISTE AJAKOHASTATUD KOONDNIMEKIRI

| Projekt | Projektiosalised |
| --- | --- |
| 1. | Euroopa meditsiinistaap (EMC) |

Projekt

Projektiosalised

1.

Euroopa meditsiinistaap (EMC)

Saksamaa, Belgia, Tšehhi, Eesti, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburg, Ungari, Madalmaad, Poola, Rumeenia, Slovakkia, Rootsi

| 2. | Euroopa turvaline tarkvarapõhine raadio (ESSOR) |
| --- | --- |

2.

Euroopa turvaline tarkvarapõhine raadio (ESSOR)

Prantsusmaa, Saksamaa, Hispaania, Itaalia, Madalmaad, Poola, Portugal, Soome

| 3. | Euroopa logistikakeskuste ning operatsioonide toetamise võrgustik (NetLogHubs) |
| --- | --- |

3.

Euroopa logistikakeskuste ning operatsioonide toetamise võrgustik (NetLogHubs)

Saksamaa, Belgia, Bulgaaria, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros, Leedu, Luksemburg, Ungari, Madalmaad, Poola, Sloveenia, Slovakkia

| 4. | Sõjaväeline liikuvus |
| --- | --- |

4.

Sõjaväeline liikuvus

Madalmaad, Belgia, Bulgaaria, Tšehhi, Saksamaa, Eesti, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi

| 5. | Euroopa vägede väljaõppe Euroopa sertifitseerimiskeskus |
| --- | --- |

5.

Euroopa vägede väljaõppe Euroopa sertifitseerimiskeskus

Itaalia, Kreeka

| 6. | Energiaalane operatiivfunktsioon (EOF) |
| --- | --- |

6.

Energiaalane operatiivfunktsioon (EOF)

Prantsusmaa, Belgia, Hispaania, Itaalia, Sloveenia

| 7. | Katastroofiabi siirmist võimaldav sõjaliste võimete pakett (DM-DRCP) |
| --- | --- |

7.

Katastroofiabi siirmist võimaldav sõjaliste võimete pakett (DM-DRCP)

Itaalia, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Horvaatia, Austria

| 8. | (Pool)autonoomsed miinitõrje meresüsteemid (MAS MCM) |
| --- | --- |

8.

(Pool)autonoomsed miinitõrje meresüsteemid (MAS MCM)

Belgia, Iirimaa, Kreeka, Prantsusmaa, Läti, Madalmaad, Poola, Portugal, Rumeenia

| 9. | Sadamate ja mere seire ning kaitse (HARMSPRO) |
| --- | --- |

9.

Sadamate ja mere seire ning kaitse (HARMSPRO)

Itaalia, Kreeka, Poola, Portugal

| 10. | Mereseire täiustamine (UMS) |
| --- | --- |

10.

Mereseire täiustamine (UMS)

Kreeka, Bulgaaria, Iirimaa, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros

| 11. | Küberohtudele ja -intsidentidele reageerimise teabevahetuse platvorm |
| --- | --- |

11.

Küberohtudele ja -intsidentidele reageerimise teabevahetuse platvorm

Kreeka, Iirimaa, Itaalia, Küpros, Ungari, Portugal

| 12. | Küberturbe kiirreageerimisrühmad ja küberturvalisuse alane vastastikune abistamine (CRRT) |
| --- | --- |

12.

Küberturbe kiirreageerimisrühmad ja küberturvalisuse alane vastastikune abistamine (CRRT)

Leedu, Belgia, Eesti, Horvaatia, Madalmaad, Poola, Rumeenia, Sloveenia

| 13. | ÜJKP missioonide ja operatsioonide strateegilise juhtimise (C2)
  süsteem (EUMILCOM) |
| --- | --- |

13.

ÜJKP missioonide ja operatsioonide strateegilise juhtimise (C2)

süsteem (EUMILCOM)

Hispaania, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburg, Portugal

| 14. | Jalaväesoomuslahinguliikur/
  amfiibtank/
  kergsoomuk (AIFV/AAV/LAV) |
| --- | --- |

14.

Jalaväesoomuslahinguliikur/

amfiibtank/

kergsoomuk (AIFV/AAV/LAV)

Itaalia, Kreeka, Slovakkia

| 15. | EUFORi kriisidele reageerimise operatsioonide tuumik (EUFOR CROC) |
| --- | --- |

15.

EUFORi kriisidele reageerimise operatsioonide tuumik (EUFOR CROC)

Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Madalmaad, Austria

| 16. | Kopteriharjutused kõrgetel temperatuuridel ja suurtel kõrgustel (H3 harjutused) |
| --- | --- |

16.

Kopteriharjutused kõrgetel temperatuuridel ja suurtel kõrgustel (H3 harjutused)

Kreeka, Itaalia, Rumeenia

| 17. | ELi ühine luurekool (JEIS) |
| --- | --- |

17.

ELi ühine luurekool (JEIS)

Kreeka, Küpros

| 18. | Integreeritud mehitamata maapealne süsteem (iUGS) |
| --- | --- |

18.

Integreeritud mehitamata maapealne süsteem (iUGS)

Eesti, Belgia, Tšehhi, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Läti, Madalmaad, Poola, Soome

| 19. | Sihtimiseks otsenähtavust mittevajav (BLOS) juhitav ELi raketisüsteem |
| --- | --- |

19.

Sihtimiseks otsenähtavust mittevajav (BLOS) juhitav ELi raketisüsteem

Prantsusmaa, Belgia, Küpros, Rootsi

| 20. | Siirdav veealuse sekkumise moodulpakett (DIVEPACK) |
| --- | --- |

20.

Siirdav veealuse sekkumise moodulpakett (DIVEPACK)

Bulgaaria, Kreeka, Prantsusmaa, Itaalia, Rumeenia

| 21. | Keskmise lennukõrguse ja pika välbaga kaugjuhitav Euroopa õhusõidukisüsteem – MALE RPAS (Eurodrone) |
| --- | --- |

21.

Keskmise lennukõrguse ja pika välbaga kaugjuhitav Euroopa õhusõidukisüsteem – MALE RPAS (Eurodrone)

Saksamaa, Tšehhi, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia

| 22. | Euroopa ründekopteri
  TIGER Mark III põlvkond |
| --- | --- |

22.

Euroopa ründekopteri

TIGER Mark III põlvkond

Prantsusmaa, Saksamaa, Hispaania

| 23. | Mehitamata õhusõidukite süsteemide tõrje (C-UAS) |
| --- | --- |

23.

Mehitamata õhusõidukite süsteemide tõrje (C-UAS)

Itaalia, Tšehhi, Rootsi

| 24. | Euroopa kõrgatmosfääri õhuplatvorm (EHAAP) – püsiv luure-, seire- ja rekkevõime |
| --- | --- |

24.

Euroopa kõrgatmosfääri õhuplatvorm (EHAAP) – püsiv luure-, seire- ja rekkevõime

Itaalia, Prantsusmaa

| 25. | Siirdavate erioperatsioonijõudude taktikalise juhtimise juhtimispunkt väikesteks ühendoperatsioonideks (SOCC for SJO) |
| --- | --- |

25.

Siirdavate erioperatsioonijõudude taktikalise juhtimise juhtimispunkt väikesteks ühendoperatsioonideks (SOCC for SJO)

Kreeka, Küpros

| 26. | Elektroonilise sõjapidamise võime ja koostegutsemisvõime programm tuleviku luure-, seire- ja rekkekoostööks (JISR) |
| --- | --- |

26.

Elektroonilise sõjapidamise võime ja koostegutsemisvõime programm tuleviku luure-, seire- ja rekkekoostööks (JISR)

Tšehhi, Saksamaa, Leedu

| 27. | Keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumarünnakute (KBRT) seire teenusena (CBRN SaaS) |
| --- | --- |

27.

Keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumarünnakute (KBRT) seire teenusena (CBRN SaaS)

Austria, Prantsusmaa, Horvaatia, Ungari, Sloveenia

| 28. | Geometeoroloogilise ja okeanograafilise (GeoMETOC) toetuse koordineerimiselement (GMSCE) |
| --- | --- |

28.

Geometeoroloogilise ja okeanograafilise (GeoMETOC) toetuse koordineerimiselement (GMSCE)

Saksamaa, Belgia, Kreeka, Prantsusmaa, Luksemburg, Austria, Portugal, Rumeenia

| 29. | ELi raadionavigatsiooni lahendus (EURAS) |
| --- | --- |

29.

ELi raadionavigatsiooni lahendus (EURAS)

Prantsusmaa, Belgia, Saksamaa, Hispaania, Itaalia, Poola

| 30. | Euroopa sõjaline kosmoseseireteadlikkuse võrgustik (EU-SSA-N) |
| --- | --- |

30.

Euroopa sõjaline kosmoseseireteadlikkuse võrgustik (EU-SSA-N)

Itaalia, Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaad

| 31. | Euroopa integreeritud ühine koolitus- ja simulatsioonikeskus (EUROSIM) |
| --- | --- |

31.

Euroopa integreeritud ühine koolitus- ja simulatsioonikeskus (EUROSIM)

Ungari, Saksamaa, Prantsusmaa, Poola, Sloveenia

| 32. | ELi küberakadeemia ja innovatsioonikeskus (EU CAIH) |
| --- | --- |

32.

ELi küberakadeemia ja innovatsioonikeskus (EU CAIH)

Portugal, Hispaania, Rumeenia

| 33. | Erioperatsioonijõudude meditsiinikoolituse keskus (SMTC) |
| --- | --- |

33.

Erioperatsioonijõudude meditsiinikoolituse keskus (SMTC)

Poola, Ungari

| 34. | KBRT kaitsealaste õppuste polügoon (CBRNDTR) |
| --- | --- |

34.

KBRT kaitsealaste õppuste polügoon (CBRNDTR)

Rumeenia, Prantsusmaa, Itaalia

| 35. | Euroopa Liidu sukeldumiskeskuste võrgustik (EUNDC) |
| --- | --- |

35.

Euroopa Liidu sukeldumiskeskuste võrgustik (EUNDC)

Rumeenia, Bulgaaria, Prantsusmaa

| 36. | Allveelaevavastane mehitamata meresüsteem (MUSAS) |
| --- | --- |

36.

Allveelaevavastane mehitamata meresüsteem (MUSAS)

Portugal, Hispaania, Prantsusmaa, Rootsi

| 37. | Euroopa patrullkorvett (EPC) |
| --- | --- |

37.

Euroopa patrullkorvett (EPC)

Itaalia, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Rumeenia

| 38. | Elektrooniline õhurünnak (AEA) |
| --- | --- |

38.

Elektrooniline õhurünnak (AEA)

Hispaania, Prantsusmaa, Rootsi

| 39. | Küber- ja teabevaldkonna koordinatsioonikeskus (CIDCC) |
| --- | --- |

39.

Küber- ja teabevaldkonna koordinatsioonikeskus (CIDCC)

Saksamaa, Prantsusmaa, Ungari, Madalmaad

| 40. | Õigeaegne hoiatamine ja pealtkuulamine satelliidipõhise ruumiseire abil (TWISTER) |
| --- | --- |

40.

Õigeaegne hoiatamine ja pealtkuulamine satelliidipõhise ruumiseire abil (TWISTER)

Prantsusmaa, Saksamaa, Hispaania, Itaalia, Madalmaad, Soome

| 41. | ELi tehnoloogilise konkurentsivõime materjalid ja komponendid (MAC-EU) |
| --- | --- |

41.

ELi tehnoloogilise konkurentsivõime materjalid ja komponendid (MAC-EU)

Prantsusmaa, Saksamaa, Hispaania, Portugal, Rumeenia

| 42. | ELi ühised sõjalised võimed (ECoWAR) |
| --- | --- |

42.

ELi ühised sõjalised võimed (ECoWAR)

Prantsusmaa, Belgia, Hispaania, Poola, Rumeenia, Rootsi

| 43. | Euroopa kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemide lisamise süsteem (GLORIA) |
| --- | --- |

43.

Euroopa kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemide lisamise süsteem (GLORIA)

Itaalia, Prantsusmaa, Rumeenia

| 44. | Lahingutankide matke- ja testimiskeskus (MBT-SIMTEC) |
| --- | --- |

44.

Lahingutankide matke- ja testimiskeskus (MBT-SIMTEC)

Kreeka, Prantsusmaa, Küpros

| 45. | ELi sõjaline partnerlus (EU MP) |
| --- | --- |

45.

ELi sõjaline partnerlus (EU MP)

Prantsusmaa, Eesti, Itaalia, Austria

| 46. | Euroopa merelise eskordi olulised elemendid (4E) |
| --- | --- |

46.

Euroopa merelise eskordi olulised elemendid (4E)

Hispaania, Itaalia, Portugal

| 47. | Keskmise suurusega poolautonoomne pealveelaev (M-SASV) |
| --- | --- |

47.

Keskmise suurusega poolautonoomne pealveelaev (M-SASV)

Eesti, Prantsusmaa, Läti, Rumeenia

| 48. | Suuremõõtmelise kauba strateegiline õhuvedu (SATOC) |
| --- | --- |

48.

Suuremõõtmelise kauba strateegiline õhuvedu (SATOC)

Saksamaa, Tšehhi, Prantsusmaa, Madalmaad

| 49. | Uue põlvkonna väikeste kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemid (NGSR) |
| --- | --- |

49.

Uue põlvkonna väikeste kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemid (NGSR)

Hispaania, Saksamaa, Ungari, Portugal, Rumeenia, Sloveenia

| 50. | Tiivikõhusõidukite maandumiskoht droonidele |
| --- | --- |

50.

Tiivikõhusõidukite maandumiskoht droonidele

Itaalia, Prantsusmaa

| 51. | Skaleeritavad väikerelvad (SSW) |
| --- | --- |

51.

Skaleeritavad väikerelvad (SSW)

Itaalia, Prantsusmaa

| 52. | Õhuüleolek |
| --- | --- |

52.

Õhuüleolek

Prantsusmaa, Kreeka, Horvaatia

| 53. | Tuleviku keskmise suurusega taktikaline kaubalennuk (FMTC) |
| --- | --- |

53.

Tuleviku keskmise suurusega taktikaline kaubalennuk (FMTC)

Prantsusmaa, Saksamaa, Hispaania, Rootsi

| 54. | Küberharjutusväljade liidud (CRF) |
| --- | --- |

54.

Küberharjutusväljade liidud (CRF)

Eesti, Bulgaaria, Prantsusmaa, Itaalia, Läti, Luksemburg, Soome

| 55. | Hoonestatud ala automatiseeritud modelleerimine, tuvastamine ja kahjude hindamine (AMIDA-UT) |
| --- | --- |

55.

Hoonestatud ala automatiseeritud modelleerimine, tuvastamine ja kahjude hindamine (AMIDA-UT)

Portugal, Hispaania, Prantsusmaa, Austria

| 56. | Valitsuse valduses oleva pildimaterjali ühiskeskus (CoHGI) |
| --- | --- |

56.

Valitsuse valduses oleva pildimaterjali ühiskeskus (CoHGI)

Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Leedu, Luksemburg, Madalmaad, Austria, Rumeenia

| 57. | Kosmosevarade kaitse (DoSA) |
| --- | --- |

57.

Kosmosevarade kaitse (DoSA)

Prantsusmaa, Saksamaa, Hispaania, Itaalia, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia

| 58. | Euroopa kaitsealase õhuveo väljaõppekeskus (EDA-TA) |
| --- | --- |

58.

Euroopa kaitsealase õhuveo väljaõppekeskus (EDA-TA)

Prantsusmaa, Hispaania, Itaalia, Ungari, Portugal

| 59. | Integreeritud mehitamata maismaasüsteemid 2 (iUGS 2) |
| --- | --- |

59.

Integreeritud mehitamata maismaasüsteemid 2 (iUGS 2)

Eesti, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Läti, Ungari, Madalmaad, Soome, Rootsi

| 60. | Kaudtulesensorid (CoBaS) |
| --- | --- |

60.

Kaudtulesensorid (CoBaS)

Prantsusmaa, Madalmaad

| 61. | Torpeedotõrje torpeedo (ATT) |
| --- | --- |

61.

Torpeedotõrje torpeedo (ATT)

Saksamaa, Madalmaad

| 62. | Elutähtsa merepõhjataristu kaitse (CSIP) |
| --- | --- |

62.

Elutähtsa merepõhjataristu kaitse (CSIP)

Itaalia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Portugal, Rootsi

| 63. | Tuleviku õhk-õhk-tüüpi juhitav lühimaarakett (FSRM) |
| --- | --- |

63.

Tuleviku õhk-õhk-tüüpi juhitav lühimaarakett (FSRM)

Saksamaa, Hispaania, Itaalia, Ungari, Rootsi

| 64. | Järgmise põlvkonna keskmise kandevõimega helikopter (NGMH) |
| --- | --- |

64.

Järgmise põlvkonna keskmise kandevõimega helikopter (NGMH)

Prantsusmaa, Hispaania, Itaalia, Soome

| 65. | Integreeritud mitmekihiline õhu- ja raketikaitse (IMLAD) |
| --- | --- |

65.

Integreeritud mitmekihiline õhu- ja raketikaitse (IMLAD)

Itaalia, Prantsusmaa, Ungari, Rootsi

| 66. | Arktiline juhtimis- ja sidesüsteem (ACCESS) |
| --- | --- |

66.

Arktiline juhtimis- ja sidesüsteem (ACCESS)

Soome, Eesti, Prantsusmaa, Rootsi

| 67. | Töökindel sidetaristu ja -võrk (ROCOMIN) |
| --- | --- |

67.

Töökindel sidetaristu ja -võrk (ROCOMIN)

Rootsi, Eesti, Prantsusmaa

| 68. | 2. taseme meditsiinitaristu (ROLE 2F) |
| --- | --- |

68.

2. taseme meditsiinitaristu (ROLE 2F)

Hispaania, Bulgaaria, Prantsusmaa, Portugal, Soome, Rootsi

---