# Euroopa Liidu L 125/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 125 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik11. mai 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 125

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik11. mai 2023

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2023/936, 10. mai 2023, Euroopa oskusteaasta kohta (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2023/936, 10. mai 2023, Euroopa oskusteaasta kohta (
  1
  )

1

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/937, 10. mai 2023, millega parandatakse rakendusmäärust (EL) 2017/2470 seoses nisutärklisest toodetud fosfaaditud ditärklisfosfaadi lisamisega liidu uuendtoitude loetellu (
  1
  ) | 12 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/938, 10. mai 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/2470 uuendtoidu Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi kasutustingimuste osas (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/939, 10. mai 2023, millega võetakse tagasi toimeaine ipkonasooli heakskiit vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 ja tühistatakse komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 571/2014 (
  1
  ) | 19 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2023/940, 4. mai 2023, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga loodud õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitees seoses kõnealuse lepingu artikli 635 lõikes 1 osutatud vastastikuse abi taotluste tüüpvormi kehtestamisega | 23 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/941, 2. mai 2023, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/425 toetuseks koostatud isikukaitsevahendite harmoneeritud standardite kohta (
  1
  ) | 37 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/937, 10. mai 2023, millega parandatakse rakendusmäärust (EL) 2017/2470 seoses nisutärklisest toodetud fosfaaditud ditärklisfosfaadi lisamisega liidu uuendtoitude loetellu (
  1
  )

1

12

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/938, 10. mai 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/2470 uuendtoidu Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi kasutustingimuste osas (
  1
  )

Yarrowia lipolytica

1

16

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/939, 10. mai 2023, millega võetakse tagasi toimeaine ipkonasooli heakskiit vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 ja tühistatakse komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 571/2014 (
  1
  )

1

19

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2023/940, 4. mai 2023, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga loodud õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitees seoses kõnealuse lepingu artikli 635 lõikes 1 osutatud vastastikuse abi taotluste tüüpvormi kehtestamisega

23

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/941, 2. mai 2023, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/425 toetuseks koostatud isikukaitsevahendite harmoneeritud standardite kohta (
  1
  )

1

37

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 10. juuni 2022. aasta rakendusmääruse (EL) 2022/1860 (millega kehtestatakse rakenduslikud tehnilised standardid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 kohaldamiseks seoses aruandluse standardite, vormingute, sageduse, meetodite ja korraga) parandus ( ELT L 262, 7.10.2022 ) | 59 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määruse (EL) 2016/429 (loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus)) parandus ( ELT L 84, 31.3.2016 ) | 60 |

Parandused

*

Komisjoni 10. juuni 2022. aasta rakendusmääruse (EL) 2022/1860 (millega kehtestatakse rakenduslikud tehnilised standardid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 kohaldamiseks seoses aruandluse standardite, vormingute, sageduse, meetodite ja korraga) parandus ( ELT L 262, 7.10.2022 )

( ELT L 262, 7.10.2022 )

59

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määruse (EL) 2016/429 (loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus)) parandus ( ELT L 84, 31.3.2016 )

( ELT L 84, 31.3.2016 )

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2023/936,

10. mai 2023,

Euroopa oskusteaasta kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 149,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kvalifitseeritud tööjõud on ülioluline, et tagada sotsiaalselt aus ja õiglane rohe- ja digipööre ning tugevdada liidu kestlikku konkurentsi- ja vastupanuvõimet sellistele negatiivsetele välistele vapustustele nagu COVID-19 pandeemia või Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja tagajärjed. Asjakohasemad ja paremini sobivad oskused pakuvad uusi väljavaateid ning lubavad inimestel täielikult osaleda tööturul, ühiskonnas ja demokraatias, rakendada rohe- ja digipöörde võimalusi ja saada neist kasu ning kasutada oma õigusi. |
| --- | --- |

(1)

Kvalifitseeritud tööjõud on ülioluline, et tagada sotsiaalselt aus ja õiglane rohe- ja digipööre ning tugevdada liidu kestlikku konkurentsi- ja vastupanuvõimet sellistele negatiivsetele välistele vapustustele nagu COVID-19 pandeemia või Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja tagajärjed. Asjakohasemad ja paremini sobivad oskused pakuvad uusi väljavaateid ning lubavad inimestel täielikult osaleda tööturul, ühiskonnas ja demokraatias, rakendada rohe- ja digipöörde võimalusi ja saada neist kasu ning kasutada oma õigusi.

| (2) | Tööandjad üle kogu liidu on teada andnud, et vajalike oskustega töötajaid on raske leida. Euroopa Tööjõuameti aruandes „Tööjõu puudus ja liigne tööjõud 2021“ ja ENISA aruandes „Küberturvalisuse alaste oskuste arendamine ELis“ tehti kindlaks 2021. aastal oskuste nappus 28 elukutse puhul, sealhulgas tervishoiu-, majutus-, ehitus- ja teenindussektoris, ning nappus IT- ja turvaspetsialistidest, eelkõige küberturvalisuse ekspertidest, ning teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika taustaga töötajatest. Õigete oskustega töötajate puudus on üha enam saamas eduka rohe- ja digipöörde suurimaks takistuseks. Mõnel juhul võib tööjõupuudus tuleneda ka ebaatraktiivsetest töökohtadest ja halbadest töötingimustest. Hästi toimiva tööturu jaoks on oluline, et kõnealused probleemid lahendataks kvaliteetse töö pakkumise ja töölhoidmise poliitika kaudu. Järgmisel kümnendil kiireneb rahvastiku vananemine eeldatavasti paljudes liikmesriikides, kuna nn beebibuumi põlvkond läheb pensionile. See suurendab vajadust kasutada ära kõigi tööealiste täiskasvanute potentsiaali, olenemata nende päritolust, investeerides jätkuvalt nende oskustesse ning kaasates rohkem inimesi, eelkõige naisi ja noori, ennekõike noori, kes ei tööta, ei õpi ega osale koolitusel (NEET-noori), kelle tööturul osalemise ees seisavad konkreetsed takistused. Tööhõivet aitaksid suurendada ja oskuste nappust vähendada tõhusad ja terviklikud oskuste strateegiad, ebasoodsas olukorras olevate rühmade parem juurdepääs haridusele ja koolitusvõimalustele ning võitlus stereotüüpide, eelkõige sooliste stereotüüpide vastu. Et tagada sotsiaalselt õiglane ja kaasav üleminek, saab selliseid meetmeid täiendada lahendustega inimestele, kes ei ole võimelised ümber õppima või oskusi täiendama. |
| --- | --- |

(2)

Tööandjad üle kogu liidu on teada andnud, et vajalike oskustega töötajaid on raske leida. Euroopa Tööjõuameti aruandes „Tööjõu puudus ja liigne tööjõud 2021“ ja ENISA aruandes „Küberturvalisuse alaste oskuste arendamine ELis“ tehti kindlaks 2021. aastal oskuste nappus 28 elukutse puhul, sealhulgas tervishoiu-, majutus-, ehitus- ja teenindussektoris, ning nappus IT- ja turvaspetsialistidest, eelkõige küberturvalisuse ekspertidest, ning teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika taustaga töötajatest. Õigete oskustega töötajate puudus on üha enam saamas eduka rohe- ja digipöörde suurimaks takistuseks. Mõnel juhul võib tööjõupuudus tuleneda ka ebaatraktiivsetest töökohtadest ja halbadest töötingimustest. Hästi toimiva tööturu jaoks on oluline, et kõnealused probleemid lahendataks kvaliteetse töö pakkumise ja töölhoidmise poliitika kaudu. Järgmisel kümnendil kiireneb rahvastiku vananemine eeldatavasti paljudes liikmesriikides, kuna nn beebibuumi põlvkond läheb pensionile. See suurendab vajadust kasutada ära kõigi tööealiste täiskasvanute potentsiaali, olenemata nende päritolust, investeerides jätkuvalt nende oskustesse ning kaasates rohkem inimesi, eelkõige naisi ja noori, ennekõike noori, kes ei tööta, ei õpi ega osale koolitusel (NEET-noori), kelle tööturul osalemise ees seisavad konkreetsed takistused. Tööhõivet aitaksid suurendada ja oskuste nappust vähendada tõhusad ja terviklikud oskuste strateegiad, ebasoodsas olukorras olevate rühmade parem juurdepääs haridusele ja koolitusvõimalustele ning võitlus stereotüüpide, eelkõige sooliste stereotüüpide vastu. Et tagada sotsiaalselt õiglane ja kaasav üleminek, saab selliseid meetmeid täiendada lahendustega inimestele, kes ei ole võimelised ümber õppima või oskusi täiendama.

| (3) | Liidu kestlikus arengus olulist rolli täitvate kvalifitseeritud töötajate ja kogenud juhtide saadavus on endiselt tõsine probleem neljandikule liidu 25 miljonist väikesest ja keskmise suurusega ettevõtjast (VKEd), kes on liidu majanduse ja jõukuse alus, moodustavad 99 % kõigist ettevõtetest ja annavad tööd 83 miljonile inimesele. VKEde olulist rolli liidu konkurentsivõime ja jõukuse tagamisel tunnistatakse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatises „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“. |
| --- | --- |

(3)

Liidu kestlikus arengus olulist rolli täitvate kvalifitseeritud töötajate ja kogenud juhtide saadavus on endiselt tõsine probleem neljandikule liidu 25 miljonist väikesest ja keskmise suurusega ettevõtjast (VKEd), kes on liidu majanduse ja jõukuse alus, moodustavad 99 % kõigist ettevõtetest ja annavad tööd 83 miljonile inimesele. VKEde olulist rolli liidu konkurentsivõime ja jõukuse tagamisel tunnistatakse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatises „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“.

| (4) | Piisavate oskustega tööjõu puudumine ja tööealiste täiskasvanute vähene osalemine koolitustegevuses vähendab võimalusi tööturul ning selle tagajärg on sotsiaalne ja majanduslik ebavõrdsus, mis on liidu jaoks märkimisväärne probleem. Piisavate oskustega tööjõu puudumine ja vähene osalemine koolitustegevuses näitab ka, et ümber- ja täiendõppe potentsiaali ei ole piisavalt ära kasutatud, et aidata leevendada suurenevat tööjõupuudust sellistes sektorites nagu tootmine ja teenused, ning eelkõige majandustegevuses, mis on seotud majutuse ning arvuti- ja elektroonikaseadmete tootmisega, ning hooldussektoris. Täiskasvanuhariduses osalemine liidus on viimasel kümnendil jäänud samale tasemele ja 21 liikmesriiki ei saavutanud 2020. aastaks seatud liidu eesmärki. Paljude tööealiste täiskasvanute, näiteks ebatüüpilises töösuhtes olevate töötajate, VKEde töötajate, töötute, mitteaktiivsete või madala kvalifikatsiooniga inimeste jaoks on oskuste arendamise võimalused väga sageli kättesaamatud. Nende rühmade ja kõigi tööealiste täiskasvanute ümber- ja täiendõppe võimaluste suurendamine aitaks kaasa 20–64-aastaste täiskasvanute, kelle 2021. aasta tööhõive määr oli 73,1 %, liidu 78 %-lise tööhõive-eesmärgi saavutamisele. Selleks et tulemuslikult toetada väheste oskustega täiskasvanuid ja töötuid kooskõlas nõukogu 19. detsembri 2016. aasta soovitusega „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ (3) ja 15. veebruari 2016. aasta soovitusega pikaajaliste töötute tööturule integreerimise kohta, (4) on vaja edasisi pingutusi. |
| --- | --- |

(4)

Piisavate oskustega tööjõu puudumine ja tööealiste täiskasvanute vähene osalemine koolitustegevuses vähendab võimalusi tööturul ning selle tagajärg on sotsiaalne ja majanduslik ebavõrdsus, mis on liidu jaoks märkimisväärne probleem. Piisavate oskustega tööjõu puudumine ja vähene osalemine koolitustegevuses näitab ka, et ümber- ja täiendõppe potentsiaali ei ole piisavalt ära kasutatud, et aidata leevendada suurenevat tööjõupuudust sellistes sektorites nagu tootmine ja teenused, ning eelkõige majandustegevuses, mis on seotud majutuse ning arvuti- ja elektroonikaseadmete tootmisega, ning hooldussektoris. Täiskasvanuhariduses osalemine liidus on viimasel kümnendil jäänud samale tasemele ja 21 liikmesriiki ei saavutanud 2020. aastaks seatud liidu eesmärki. Paljude tööealiste täiskasvanute, näiteks ebatüüpilises töösuhtes olevate töötajate, VKEde töötajate, töötute, mitteaktiivsete või madala kvalifikatsiooniga inimeste jaoks on oskuste arendamise võimalused väga sageli kättesaamatud. Nende rühmade ja kõigi tööealiste täiskasvanute ümber- ja täiendõppe võimaluste suurendamine aitaks kaasa 20–64-aastaste täiskasvanute, kelle 2021. aasta tööhõive määr oli 73,1 %, liidu 78 %-lise tööhõive-eesmärgi saavutamisele. Selleks et tulemuslikult toetada väheste oskustega täiskasvanuid ja töötuid kooskõlas nõukogu 19. detsembri 2016. aasta soovitusega „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ (3) ja 15. veebruari 2016. aasta soovitusega pikaajaliste töötute tööturule integreerimise kohta, (4) on vaja edasisi pingutusi.

| (5) | Euroopa sotsiaalõiguste samba (edaspidi „sammas“) põhimõttega nr 1 on ette nähtud, et igaühel on õigus kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele, et säilitada ja omandada oskused, mis võimaldavad ühiskonnas täielikult osaleda ja aitavad suunduda edukalt tööturule. Samba põhimõte nr 4 osutab tööhõive aktiivsele toetamisele, et tagada kõigi õigus saada õigel ajal ja vajadustele vastavat abi, et suurendada tööhõivevõimalusi või väljavaateid töötamaks iseenda tööandjana, sealhulgas õigus saada toetust koolituseks ja ümberõppeks. Samba põhimõttes nr 5 kindla ja paindliku tööhõive kohta märgitakse, et töösuhte liigist ja kestusest hoolimata on töötajatel õigus õiglasele ja võrdsele kohtlemisele seoses töötingimustega ning juurdepääsuga sotsiaalkaitsele ja koolitusele. Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 14 lõikes 1 on sätestatud, et igaühel on õigus haridusele ning õigus saada kutse- ja täiendusõpet. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa sotsiaalõiguste samba (edaspidi „sammas“) põhimõttega nr 1 on ette nähtud, et igaühel on õigus kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele, et säilitada ja omandada oskused, mis võimaldavad ühiskonnas täielikult osaleda ja aitavad suunduda edukalt tööturule. Samba põhimõte nr 4 osutab tööhõive aktiivsele toetamisele, et tagada kõigi õigus saada õigel ajal ja vajadustele vastavat abi, et suurendada tööhõivevõimalusi või väljavaateid töötamaks iseenda tööandjana, sealhulgas õigus saada toetust koolituseks ja ümberõppeks. Samba põhimõttes nr 5 kindla ja paindliku tööhõive kohta märgitakse, et töösuhte liigist ja kestusest hoolimata on töötajatel õigus õiglasele ja võrdsele kohtlemisele seoses töötingimustega ning juurdepääsuga sotsiaalkaitsele ja koolitusele. Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 14 lõikes 1 on sätestatud, et igaühel on õigus haridusele ning õigus saada kutse- ja täiendusõpet.

| (6) | Samba põhimõttes nr 3 rõhutatakse, et hoolimata soost, rassilisest või etnilisest päritolust, usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest on igaühel õigus võrdsele kohtlemisele ja võrdsetele võimalustele sealhulgas tööhõivele, haridusele ja koolitusele. Euroopa oskusteaastat peaks ellu viima kaasaval ja aktiivselt kõigi võrdõiguslikkust edendaval viisil. Komisjoni poolt 4. märtsi 2021. aasta teatises vastu võetud Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas juhitakse tähelepanu sellele, et kui suurendada praegu tööturul alaesindatud rühmade osalust, siis on võimalik saavutada kaasavam tööhõive kasv. |
| --- | --- |

(6)

Samba põhimõttes nr 3 rõhutatakse, et hoolimata soost, rassilisest või etnilisest päritolust, usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest on igaühel õigus võrdsele kohtlemisele ja võrdsetele võimalustele sealhulgas tööhõivele, haridusele ja koolitusele. Euroopa oskusteaastat peaks ellu viima kaasaval ja aktiivselt kõigi võrdõiguslikkust edendaval viisil. Komisjoni poolt 4. märtsi 2021. aasta teatises vastu võetud Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas juhitakse tähelepanu sellele, et kui suurendada praegu tööturul alaesindatud rühmade osalust, siis on võimalik saavutada kaasavam tööhõive kasv.

| (7) | Komisjoni 1. juuli 2020. aasta teatise „Jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetav Euroopa oskuste tegevuskava“ (edaspidi „Euroopa oskuste tegevuskava“) kohaselt on vaja oskuste revolutsiooni, et tagada majanduse taastumine, tugevdada Euroopa ülemaailmset konkurentsivõimet ja sotsiaalset õiglust ning muuta rohe- ja digipööre võimalusteks kõigile. Euroopa oskuste tegevuskava eesmärk on edendada kollektiivset oskustega seotud tegevust, tagada, et koolituse sisu vastab tööturu muutuvatele vajadustele, ning viia koolitusvõimalused paremini vastavusse inimeste püüdlustega, et innustada selliste koolitusvõimaluste kasutamist tööealise elanikkonna seas. Euroopa Parlament väljendas oma 11. veebruari 2021. aasta resolutsioonis (5) Euroopa oskuste tegevuskava eesmärkide ja meetmete üle heameelt. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni 1. juuli 2020. aasta teatise „Jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetav Euroopa oskuste tegevuskava“ (edaspidi „Euroopa oskuste tegevuskava“) kohaselt on vaja oskuste revolutsiooni, et tagada majanduse taastumine, tugevdada Euroopa ülemaailmset konkurentsivõimet ja sotsiaalset õiglust ning muuta rohe- ja digipööre võimalusteks kõigile. Euroopa oskuste tegevuskava eesmärk on edendada kollektiivset oskustega seotud tegevust, tagada, et koolituse sisu vastab tööturu muutuvatele vajadustele, ning viia koolitusvõimalused paremini vastavusse inimeste püüdlustega, et innustada selliste koolitusvõimaluste kasutamist tööealise elanikkonna seas. Euroopa Parlament väljendas oma 11. veebruari 2021. aasta resolutsioonis (5) Euroopa oskuste tegevuskava eesmärkide ja meetmete üle heameelt.

| (8) | Euroopa Ülemkogu väljendas 25. juunil 2021 oma järeldustes heameelt Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas seatud liidu peamiste eesmärkide üle kooskõlas 8. mai 2021. aasta Porto deklaratsiooniga, tunnustades seeläbi soovi tagada, et 2030. aastaks oleks tööhõive määr vähemalt 78 % ja igal aastal osaleks koolitustel vähemalt 60 % kõigist täiskasvanutest. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Ülemkogu väljendas 25. juunil 2021 oma järeldustes heameelt Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas seatud liidu peamiste eesmärkide üle kooskõlas 8. mai 2021. aasta Porto deklaratsiooniga, tunnustades seeläbi soovi tagada, et 2030. aastaks oleks tööhõive määr vähemalt 78 % ja igal aastal osaleks koolitustel vähemalt 60 % kõigist täiskasvanutest.

| (9) | 14. septembril 2022 teatas komisjoni president oma kõnes olukorrast liidus, et komisjon teeb ettepaneku kuulutada 2023. aasta Euroopa oskusteaastaks. Ta juhtis tähelepanu sellele, et teatavates sektorites valitseb tööjõupuudus, ning rõhutas, kui olulised on investeeringud kutseharidusse ja täiendõppesse. Samuti rõhutas ta, et õigete oskustega inimeste meelitamine liitu peab olema osa lahendusest, mille toetuseks tuleb kiirendada ja hõlbustada kolmandate riikide kodanike kvalifikatsiooni tunnustamist. Euroopa oskusteaasta elluviimisel püüab komisjon hoogustada ja edendada paljude selliste meetmete rakendamist, mida ta on ümber- ja täiendõppe tugevdamiseks liidus juba võtnud, et tegeleda tööjõupuudusega. Euroopa oskusteaasta eesmärk on toetada ümber- ja täiendõppe kaudu liidu sotsiaalse turumajanduse kestlikku kasvu, et püüda suurendada selle konkurentsivõimet ja aidata kaasa kvaliteetsete töökohtade loomisele. |
| --- | --- |

(9)

14. septembril 2022 teatas komisjoni president oma kõnes olukorrast liidus, et komisjon teeb ettepaneku kuulutada 2023. aasta Euroopa oskusteaastaks. Ta juhtis tähelepanu sellele, et teatavates sektorites valitseb tööjõupuudus, ning rõhutas, kui olulised on investeeringud kutseharidusse ja täiendõppesse. Samuti rõhutas ta, et õigete oskustega inimeste meelitamine liitu peab olema osa lahendusest, mille toetuseks tuleb kiirendada ja hõlbustada kolmandate riikide kodanike kvalifikatsiooni tunnustamist. Euroopa oskusteaasta elluviimisel püüab komisjon hoogustada ja edendada paljude selliste meetmete rakendamist, mida ta on ümber- ja täiendõppe tugevdamiseks liidus juba võtnud, et tegeleda tööjõupuudusega. Euroopa oskusteaasta eesmärk on toetada ümber- ja täiendõppe kaudu liidu sotsiaalse turumajanduse kestlikku kasvu, et püüda suurendada selle konkurentsivõimet ja aidata kaasa kvaliteetsete töökohtade loomisele.

| (10) | 15. septembril 2021 teatas komisjoni president oma kõnes olukorrast liidus kõrgetasemelise struktureeritud dialoogi alustamisest, et tugevdada pühendumist digioskuste ja -haridusega seotud kohustuste täitmisele. Liikmesriigid nimetasid selle protsessi jaoks ametisse riiklikud koordinaatorid. Euroopa oskusteaasta tugineb kõnealusele struktureeritud dialoogile, laiendades selle fookust vastavalt käesoleva otsuse eesmärkidele. |
| --- | --- |

(10)

15. septembril 2021 teatas komisjoni president oma kõnes olukorrast liidus kõrgetasemelise struktureeritud dialoogi alustamisest, et tugevdada pühendumist digioskuste ja -haridusega seotud kohustuste täitmisele. Liikmesriigid nimetasid selle protsessi jaoks ametisse riiklikud koordinaatorid. Euroopa oskusteaasta tugineb kõnealusele struktureeritud dialoogile, laiendades selle fookust vastavalt käesoleva otsuse eesmärkidele.

| (11) | Euroopa oskusteaasta on jätk Euroopa noorteaastale 2022, mille eesmärk oli noori, sealhulgas vähemate võimalustega noori COVID-19 pandeemia järgsel ajal võimestada, austada, toetada ja kaasata, pidades silmas neile avalduvat pikaajalist positiivset mõju. Euroopa noorteaastal 2022 rõhutati oskuste tähtsust noorte jaoks kvaliteetse töökoha leidmisel ja nende tööhõivevõimaluste suurendamisel. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa oskusteaasta on jätk Euroopa noorteaastale 2022, mille eesmärk oli noori, sealhulgas vähemate võimalustega noori COVID-19 pandeemia järgsel ajal võimestada, austada, toetada ja kaasata, pidades silmas neile avalduvat pikaajalist positiivset mõju. Euroopa noorteaastal 2022 rõhutati oskuste tähtsust noorte jaoks kvaliteetse töökoha leidmisel ja nende tööhõivevõimaluste suurendamisel.

| (12) | Edendades ümber- ja täiendõppe mõtteviisi kogu liidus, võib Euroopa oskusteaasta avaldada ühiskonnale ja demokraatiale laiemat positiivset mõju, sest parema kvalifikatsiooniga tööjõud tähendab ka aktiivsemaid ja kaasatud kodanikke. Ümber- ja täiendõpe annavad töötajatele oskused, mida on vaja, et saada kasu parematest töövõimalustest, parandada oma tööheaolu ning edendada isiklikku ja kutsealast arengut, suurendades samal ajal majanduse konkurentsivõimet ning aidates kaasa kvaliteetsete töökohtade loomisele. |
| --- | --- |

(12)

Edendades ümber- ja täiendõppe mõtteviisi kogu liidus, võib Euroopa oskusteaasta avaldada ühiskonnale ja demokraatiale laiemat positiivset mõju, sest parema kvalifikatsiooniga tööjõud tähendab ka aktiivsemaid ja kaasatud kodanikke. Ümber- ja täiendõpe annavad töötajatele oskused, mida on vaja, et saada kasu parematest töövõimalustest, parandada oma tööheaolu ning edendada isiklikku ja kutsealast arengut, suurendades samal ajal majanduse konkurentsivõimet ning aidates kaasa kvaliteetsete töökohtade loomisele.

| (13) | Kuna tööandjad, töötajad, tööandjate ja töötajate esindajad, riiklikud, Euroopa ja rahvusvahelised sotsiaalpartnerid, kaubanduskojad ja muud sidusrühmad teavad kõige paremini, milliseid oskusi nende tööstusökosüsteemides vajatakse, peab nende oskustega seotud kollektiivse tegevuse tugevdamine olema osa lahendusest. Tööturul vajaminevate oskuste prognoosimisel on oluline roll ka sotsiaaldialoogil. Euroopa oskuste tegevuskava raames esimese meetmena võetud oskuste pakt, mille komisjon käivitas 2020. aastal, koondab tööandjaid, sotsiaalpartnereid, haridus- ja koolitusteenuse osutajaid, riiklikke tööturuasutusi ja muid peamisi oskustega seotud sidusrühmi nii era- kui ka avalikus sektoris. Seni on oskuste paktiga liitunud üle 700 organisatsiooni ja strateegilistes sektorites on loodud 12 ulatuslikku partnerlust, mille eesmärk on aidata edendada kuut miljonit koolitusvõimalust. Oskuste pakti liikmed saavad konkreetsete tulemuste saavutamiseks kasutada spetsiaalseid teenuseid. Oluline on ka piirkondlik ja kohalik mõõde, sealhulgas piirialadel, kus õigete oskustega töötajate leidmiseks on vaja sihipäraseid meetmeid, et toetada toimivaid piiriüleseid tööturge. Konkreetsete probleemidega seisavad silmitsi ka ebasoodsas olukorras olevad ja äärealad, sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad, kuna juurdepääs tööturule ning ümber- ja täiendõppe võimalused on piiratud. |
| --- | --- |

(13)

Kuna tööandjad, töötajad, tööandjate ja töötajate esindajad, riiklikud, Euroopa ja rahvusvahelised sotsiaalpartnerid, kaubanduskojad ja muud sidusrühmad teavad kõige paremini, milliseid oskusi nende tööstusökosüsteemides vajatakse, peab nende oskustega seotud kollektiivse tegevuse tugevdamine olema osa lahendusest. Tööturul vajaminevate oskuste prognoosimisel on oluline roll ka sotsiaaldialoogil. Euroopa oskuste tegevuskava raames esimese meetmena võetud oskuste pakt, mille komisjon käivitas 2020. aastal, koondab tööandjaid, sotsiaalpartnereid, haridus- ja koolitusteenuse osutajaid, riiklikke tööturuasutusi ja muid peamisi oskustega seotud sidusrühmi nii era- kui ka avalikus sektoris. Seni on oskuste paktiga liitunud üle 700 organisatsiooni ja strateegilistes sektorites on loodud 12 ulatuslikku partnerlust, mille eesmärk on aidata edendada kuut miljonit koolitusvõimalust. Oskuste pakti liikmed saavad konkreetsete tulemuste saavutamiseks kasutada spetsiaalseid teenuseid. Oluline on ka piirkondlik ja kohalik mõõde, sealhulgas piirialadel, kus õigete oskustega töötajate leidmiseks on vaja sihipäraseid meetmeid, et toetada toimivaid piiriüleseid tööturge. Konkreetsete probleemidega seisavad silmitsi ka ebasoodsas olukorras olevad ja äärealad, sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad, kuna juurdepääs tööturule ning ümber- ja täiendõppe võimalused on piiratud.

| (14) | 26. veebruaril 2021. aastal vastu võetud nõukogu resolutsioonis, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), (6) on raamistiku ühe strateegilise prioriteedina kehtestatud „elukestva õppe ja liikuvuse võimaldamine kõigile“ ning konkreetsed meetmed oskuste omandamiseks või ajakohastamiseks, eelkõige ümber- ja täiendõpe kogu tööelu jooksul. |
| --- | --- |

(14)

26. veebruaril 2021. aastal vastu võetud nõukogu resolutsioonis, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), (6) on raamistiku ühe strateegilise prioriteedina kehtestatud „elukestva õppe ja liikuvuse võimaldamine kõigile“ ning konkreetsed meetmed oskuste omandamiseks või ajakohastamiseks, eelkõige ümber- ja täiendõpe kogu tööelu jooksul.

| (15) | Nõukogu 16. juuni 2022. aasta soovitused, mis käsitlevad isiklikke õppekontosid (7) ning Euroopa lähenemisviisi elukestvat õpet ja tööalast konkurentsivõimet toetavatele mikrokvalifikatsioonitunnistustele, (8) aitavad inimestel alustada või jätkata õpinguid paindlikumalt ja sihipärasemalt. Nõukogu 29. novembri 2021. aasta resolutsiooniga, mis käsitleb uut täiskasvanuhariduse Euroopa tegevuskava (2021–2030), (9) edendatakse formaalseid, mitteformaalseid ja informaalseid õppimisvõimalusi, mis suudavad pakkuda kõiki vajalikke teadmisi, oskusi ja pädevusi, et luua kaasav, kestlik, sotsiaalselt õiglane ja vastupanuvõimelisem liit. Selles rõhutatakse täiskasvanuharidust kui elukestva õppe olulist osa. Õppimine, kvaliteetne karjäärinõustamine ja oma oskuste enesehindamise võimalused on meetmete hulgas, mis on vajalikud, et toetada inimesi nende õpingutes. |
| --- | --- |

(15)

Nõukogu 16. juuni 2022. aasta soovitused, mis käsitlevad isiklikke õppekontosid (7) ning Euroopa lähenemisviisi elukestvat õpet ja tööalast konkurentsivõimet toetavatele mikrokvalifikatsioonitunnistustele, (8) aitavad inimestel alustada või jätkata õpinguid paindlikumalt ja sihipärasemalt. Nõukogu 29. novembri 2021. aasta resolutsiooniga, mis käsitleb uut täiskasvanuhariduse Euroopa tegevuskava (2021–2030), (9) edendatakse formaalseid, mitteformaalseid ja informaalseid õppimisvõimalusi, mis suudavad pakkuda kõiki vajalikke teadmisi, oskusi ja pädevusi, et luua kaasav, kestlik, sotsiaalselt õiglane ja vastupanuvõimelisem liit. Selles rõhutatakse täiskasvanuharidust kui elukestva õppe olulist osa. Õppimine, kvaliteetne karjäärinõustamine ja oma oskuste enesehindamise võimalused on meetmete hulgas, mis on vajalikud, et toetada inimesi nende õpingutes.

| (16) | Tööhõive aktiivse toetamise meetmeid pärast COVID-19 kriisi (EASE) käsitlevas komisjoni 4. märtsi 2021. aasta soovituses (10) esitatud tugevdatud aktiivse tööturupoliitika eesmärk on toetada COVID-19 kriisist taastumise ajal üleminekut uuele töökohale ja oskuste paremat sobitamist tööturul, mida toetavad piisava haldussuutlikkusega tööturuasutused. |
| --- | --- |

(16)

Tööhõive aktiivse toetamise meetmeid pärast COVID-19 kriisi (EASE) käsitlevas komisjoni 4. märtsi 2021. aasta soovituses (10) esitatud tugevdatud aktiivse tööturupoliitika eesmärk on toetada COVID-19 kriisist taastumise ajal üleminekut uuele töökohale ja oskuste paremat sobitamist tööturul, mida toetavad piisava haldussuutlikkusega tööturuasutused.

| (17) | Jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetava kutseharidust ja -õpet käsitleva nõukogu 24. novembri 2020. aasta soovitusega (11) toetatakse kutsehariduse ja -õppe süsteemide ajakohastamist, et anda noortele ja täiskasvanutele teadmised, oskused ja pädevused, mida nad vajavad areneval tööturul ja ühiskonnas edu saavutamiseks, ning et juhtida majanduse taastumist ja õiglast üleminekut rohe- ja digimajandusele demograafiliste muutuste ajal ja kõigis majandustsüklites. See edendab innovatsiooni ja majanduskasvu võimaliku edendajana kutseharidust ja -õpet, mis on paindlik tööturu muutustega kohanemisel, pakkudes oskusi kutsealade jaoks, mille järele on suur nõudlus, ning soodustades kaasatust ja võrdseid võimalusi. Kutsehariduse ja -õppe atraktiivsuse suurendamine teabe- ja teavituskampaaniate, tippkeskuste, kutsehariduse ja -õppe eriökosüsteemide ning oskuste konkursside, näiteks Euroskillsi kaudu, on äärmiselt oluline. |
| --- | --- |

(17)

Jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetava kutseharidust ja -õpet käsitleva nõukogu 24. novembri 2020. aasta soovitusega (11) toetatakse kutsehariduse ja -õppe süsteemide ajakohastamist, et anda noortele ja täiskasvanutele teadmised, oskused ja pädevused, mida nad vajavad areneval tööturul ja ühiskonnas edu saavutamiseks, ning et juhtida majanduse taastumist ja õiglast üleminekut rohe- ja digimajandusele demograafiliste muutuste ajal ja kõigis majandustsüklites. See edendab innovatsiooni ja majanduskasvu võimaliku edendajana kutseharidust ja -õpet, mis on paindlik tööturu muutustega kohanemisel, pakkudes oskusi kutsealade jaoks, mille järele on suur nõudlus, ning soodustades kaasatust ja võrdseid võimalusi. Kutsehariduse ja -õppe atraktiivsuse suurendamine teabe- ja teavituskampaaniate, tippkeskuste, kutsehariduse ja -õppe eriökosüsteemide ning oskuste konkursside, näiteks Euroskillsi kaudu, on äärmiselt oluline.

| (18) | Tänapäevasele ressursitõhusale, ringluspõhisele, kaasavale, vastupidavale ja konkurentsivõimelisele majandusele üleminekuks on tarvis rohepöörde jaoks vajalikke oskusi ning töötajate ümber- ja täiendõpet, nagu on sätestatud komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“, milles nähakse ette tee liidu kliimaneutraalsuse saavutamiseks 2050. aastaks. Komisjoni 14. juuli 2021. aasta teatises „„Eesmärk 55“: ELi 2030. aasta kliimaeesmärgi saavutamine teel kliimaneutraalsuseni“ tunnistatakse, et rohepööre saab olla edukas ainult siis, kui liidul on kvalifitseeritud tööjõud, mida ta vajab konkurentsivõime säilitamiseks, ning juhitakse tähelepanu oskuste tegevuskava juhtalgatustele, mille eesmärk on anda inimestele rohe- ja digipöördeks vajalikud oskused. |
| --- | --- |

(18)

Tänapäevasele ressursitõhusale, ringluspõhisele, kaasavale, vastupidavale ja konkurentsivõimelisele majandusele üleminekuks on tarvis rohepöörde jaoks vajalikke oskusi ning töötajate ümber- ja täiendõpet, nagu on sätestatud komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“, milles nähakse ette tee liidu kliimaneutraalsuse saavutamiseks 2050. aastaks. Komisjoni 14. juuli 2021. aasta teatises „„Eesmärk 55“: ELi 2030. aasta kliimaeesmärgi saavutamine teel kliimaneutraalsuseni“ tunnistatakse, et rohepööre saab olla edukas ainult siis, kui liidul on kvalifitseeritud tööjõud, mida ta vajab konkurentsivõime säilitamiseks, ning juhitakse tähelepanu oskuste tegevuskava juhtalgatustele, mille eesmärk on anda inimestele rohe- ja digipöördeks vajalikud oskused.

| (19) | Liidu tööstuse käimasolev rohe- ja digipööre ning sellega seotud tööturu vajadused nõuavad, et kogu liidus tehtaks investeeringuid tugevate kutsehariduse ja -õppe süsteemide arendamisse, millega edendataks tulevikutehnoloogiate, näiteks aruka tootmise ja arukate masinate, kõrgtehnoloogilise robootika, pilvandmetöötluse, tehisintellekti, andmetöötluse ja esemevõrgu probleemide lahendamise oskusi ja pädevusi. |
| --- | --- |

(19)

Liidu tööstuse käimasolev rohe- ja digipööre ning sellega seotud tööturu vajadused nõuavad, et kogu liidus tehtaks investeeringuid tugevate kutsehariduse ja -õppe süsteemide arendamisse, millega edendataks tulevikutehnoloogiate, näiteks aruka tootmise ja arukate masinate, kõrgtehnoloogilise robootika, pilvandmetöötluse, tehisintellekti, andmetöötluse ja esemevõrgu probleemide lahendamise oskusi ja pädevusi.

| (20) | Digivahendite ja -tehnoloogiate kasutamine kasvab kõigis eluvaldkondades ning võib tekitada digitaalse lõhe. Digioskused on tööturul osalemiseks, aga ka elukvaliteedi ja aktiivsena vananemise jaoks äärmiselt olulised. Liidus nõuab rohkem kui 90 % ametiülesannetest elementaarseid digioskusi, kuid need oskused puuduvad ligikaudu 42 %-l liidu kodanikest, sealhulgas 37 %-l töötajatest. Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses (EL) 2022/2481 digikümnendi poliitikaprogrammi 2030 kohta (12) kehtestatakse eesmärk tagada, et 2030. aastaks on vähemalt 80 %-l liidu elanikest elementaarsed digioskused, ning seatakse eesmärk, et 2030. aastaks on tööle võetud 20 miljonit info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) spetsialisti, püüdes saavutada soolist võrdsust. Ka digiõppe tegevuskava käsitlevas komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta teatises rõhutatakse, et spetsiaalsete haridus- ja koolitusprogrammideta ei suudeta täiendavaid IKT eksperte koolitada. Lisaks rõhutab komisjon oma 30. septembri 2020. aasta teatises digiõppe tegevuskava kohta (2021–2027), et õppimisvõimaluste, sealhulgas ümber- ja täiendõppe kättesaadavuse lihtsustamiseks ja paindlikkuse suurendamiseks tuleks kasutada tehnoloogilisi vahendeid. |
| --- | --- |

(20)

Digivahendite ja -tehnoloogiate kasutamine kasvab kõigis eluvaldkondades ning võib tekitada digitaalse lõhe. Digioskused on tööturul osalemiseks, aga ka elukvaliteedi ja aktiivsena vananemise jaoks äärmiselt olulised. Liidus nõuab rohkem kui 90 % ametiülesannetest elementaarseid digioskusi, kuid need oskused puuduvad ligikaudu 42 %-l liidu kodanikest, sealhulgas 37 %-l töötajatest. Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses (EL) 2022/2481 digikümnendi poliitikaprogrammi 2030 kohta (12) kehtestatakse eesmärk tagada, et 2030. aastaks on vähemalt 80 %-l liidu elanikest elementaarsed digioskused, ning seatakse eesmärk, et 2030. aastaks on tööle võetud 20 miljonit info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) spetsialisti, püüdes saavutada soolist võrdsust. Ka digiõppe tegevuskava käsitlevas komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta teatises rõhutatakse, et spetsiaalsete haridus- ja koolitusprogrammideta ei suudeta täiendavaid IKT eksperte koolitada. Lisaks rõhutab komisjon oma 30. septembri 2020. aasta teatises digiõppe tegevuskava kohta (2021–2027), et õppimisvõimaluste, sealhulgas ümber- ja täiendõppe kättesaadavuse lihtsustamiseks ja paindlikkuse suurendamiseks tuleks kasutada tehnoloogilisi vahendeid.

| (21) | Komisjoni 5. mai 2021. aasta teatises „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“ kutsutakse üles võtma otsustavaid meetmeid, et muuta elukestev õpe kõigi jaoks reaalsuseks ning tagada, et haridus ja koolitus peaksid rohe- ja digipöördega sammu ning aitaksid neid ellu viia. Teatises rõhutatakse, et kvalifitseeritud tööjõul on edukate üleminekute tagamisel, liidu tööstuse konkurentsivõime ja kvaliteetsete töökohtade loomise toetamisel keskne tähtsus. Samuti tunnistatakse selles, kui olulised on tugevad partnerlused liidu, liikmesriikide, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade vahel ning koostöö tööstusökosüsteemide vahel ja sees. Komisjoni 9. detsembri 2021. aasta teatises „Inimeste hüvanguks toimiva majanduse kujundamine: sotsiaalmajanduse tegevuskava“ rõhutatakse, et sotsiaalmajandus võib etendada otsustavat rolli, kuna see on sotsiaalselt õiglase ja kaasava rohe- ja digipöörde oluline toetaja ning sotsiaalse innovatsiooni peamine liikumapanev jõud, sealhulgas ümber- ja täiendõppe valdkonnas. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni 5. mai 2021. aasta teatises „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“ kutsutakse üles võtma otsustavaid meetmeid, et muuta elukestev õpe kõigi jaoks reaalsuseks ning tagada, et haridus ja koolitus peaksid rohe- ja digipöördega sammu ning aitaksid neid ellu viia. Teatises rõhutatakse, et kvalifitseeritud tööjõul on edukate üleminekute tagamisel, liidu tööstuse konkurentsivõime ja kvaliteetsete töökohtade loomise toetamisel keskne tähtsus. Samuti tunnistatakse selles, kui olulised on tugevad partnerlused liidu, liikmesriikide, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade vahel ning koostöö tööstusökosüsteemide vahel ja sees. Komisjoni 9. detsembri 2021. aasta teatises „Inimeste hüvanguks toimiva majanduse kujundamine: sotsiaalmajanduse tegevuskava“ rõhutatakse, et sotsiaalmajandus võib etendada otsustavat rolli, kuna see on sotsiaalselt õiglase ja kaasava rohe- ja digipöörde oluline toetaja ning sotsiaalse innovatsiooni peamine liikumapanev jõud, sealhulgas ümber- ja täiendõppe valdkonnas.

| (22) | Liidu oskuste ja tööjõupuuduse probleemi võib aidata lahendada kolmandate riikide kvalifitseeritud kodanike meelitamine ELi. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2021/1883 (13) on peamine saavutus kõrgelt kvalifitseeritud andekate inimeste tööturule meelitamisel. Ka oma 23. septembri 2020. aasta teatises uue rände- ja varjupaigaleppe kohta paneb komisjon suurt rõhku töörändele ja kolmandate riikide kodanike integreerimisele. Sellega seoses on komisjoni 27. aprilli 2022. aasta teatise „Oskustööliste ja andekate inimeste meelitamine ELi“ eesmärk tugevdada selles valdkonnas õigusraamistikku ja liidu meetmeid. Teatis teeb ettepaneku nõukogu direktiivi 2003/109/EÜ (14) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/98/EL (15) uuesti sõnastamiseks, et lihtsustada eri tasemega oskustega kolmandate riikide töötajate liitu lubamise korda ja suurendada nende õigusi ning kaitset tööalase ärakasutamise eest. Komisjon jätkab ELi talendireservi loomist, et viia tööjõuvajadus ja kolmandate riikide kodanike tööjõupakkumine omavahel vastavusse ning töötab selle nimel, et käivitada konkreetsete põhipartnerriikidega kohandatud talendipartnerlused, et edendada rahvusvahelist tööjõu liikuvust ning andekate inimeste arengut vastastikku kasulikul ja ringluspõhisel viisil. Lisaks on liit jätkuvalt peamine hariduse rahastamisse panustaja maailmas, keskendudes eelkõige õpetajaharidusele, tütarlaste haridusele ning kutseharidusele ja -õppele. See töö, mida tehakse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 1. detsembri 2021. aasta ühisteatise „Global Gateway“ raames, täiendab käesoleva otsuse eesmärke. |
| --- | --- |

(22)

Liidu oskuste ja tööjõupuuduse probleemi võib aidata lahendada kolmandate riikide kvalifitseeritud kodanike meelitamine ELi. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2021/1883 (13) on peamine saavutus kõrgelt kvalifitseeritud andekate inimeste tööturule meelitamisel. Ka oma 23. septembri 2020. aasta teatises uue rände- ja varjupaigaleppe kohta paneb komisjon suurt rõhku töörändele ja kolmandate riikide kodanike integreerimisele. Sellega seoses on komisjoni 27. aprilli 2022. aasta teatise „Oskustööliste ja andekate inimeste meelitamine ELi“ eesmärk tugevdada selles valdkonnas õigusraamistikku ja liidu meetmeid. Teatis teeb ettepaneku nõukogu direktiivi 2003/109/EÜ (14) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/98/EL (15) uuesti sõnastamiseks, et lihtsustada eri tasemega oskustega kolmandate riikide töötajate liitu lubamise korda ja suurendada nende õigusi ning kaitset tööalase ärakasutamise eest. Komisjon jätkab ELi talendireservi loomist, et viia tööjõuvajadus ja kolmandate riikide kodanike tööjõupakkumine omavahel vastavusse ning töötab selle nimel, et käivitada konkreetsete põhipartnerriikidega kohandatud talendipartnerlused, et edendada rahvusvahelist tööjõu liikuvust ning andekate inimeste arengut vastastikku kasulikul ja ringluspõhisel viisil. Lisaks on liit jätkuvalt peamine hariduse rahastamisse panustaja maailmas, keskendudes eelkõige õpetajaharidusele, tütarlaste haridusele ning kutseharidusele ja -õppele. See töö, mida tehakse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 1. detsembri 2021. aasta ühisteatise „Global Gateway“ raames, täiendab käesoleva otsuse eesmärke.

| (23) | Usaldus liidus või kolmandas riigis omandatud kvalifikatsioonide vastu ja nende läbipaistvus on nende tunnustamise lihtsustamisel keskse tähtsusega. Liidu vahendid, nagu ELi kvalifikatsiooniraamistik, Europass, ESCO, ELi vahend kolmandate riikide kodanike kutsekirjelduse koostamiseks, Euroopa digitaalsed kvalifikatsioonitunnistused, EURESe portaal ja asjaomased liidu pädevusraamistikud, on oskuste ja kvalifikatsioonide läbipaistvuse ja võrreldavuse suurendamise lähtepunkt. Hästi toimiva tööturu jaoks tuleb mõista ja väärtustada oskusi, mis on omandatud nii formaalse, mitteformaalse kui ka informaalse õppimise käigus. Oskuste tuvastamise ja dokumenteerimise edasine tugevdamine ning oskuste nähtavaks muutmise juhised on olulised sammud kõigi oskuste, sealhulgas valdkonnaüleste oskuste, nagu keeleoskus, kriitiline mõtlemine, ettevõtlikkus, loovus, kultuuridevahelised pädevused, meeskonnatöö ja meediapädevus, suurema läbipaistvuse ja ülekantavuse saavutamiseks. |
| --- | --- |

(23)

Usaldus liidus või kolmandas riigis omandatud kvalifikatsioonide vastu ja nende läbipaistvus on nende tunnustamise lihtsustamisel keskse tähtsusega. Liidu vahendid, nagu ELi kvalifikatsiooniraamistik, Europass, ESCO, ELi vahend kolmandate riikide kodanike kutsekirjelduse koostamiseks, Euroopa digitaalsed kvalifikatsioonitunnistused, EURESe portaal ja asjaomased liidu pädevusraamistikud, on oskuste ja kvalifikatsioonide läbipaistvuse ja võrreldavuse suurendamise lähtepunkt. Hästi toimiva tööturu jaoks tuleb mõista ja väärtustada oskusi, mis on omandatud nii formaalse, mitteformaalse kui ka informaalse õppimise käigus. Oskuste tuvastamise ja dokumenteerimise edasine tugevdamine ning oskuste nähtavaks muutmise juhised on olulised sammud kõigi oskuste, sealhulgas valdkonnaüleste oskuste, nagu keeleoskus, kriitiline mõtlemine, ettevõtlikkus, loovus, kultuuridevahelised pädevused, meeskonnatöö ja meediapädevus, suurema läbipaistvuse ja ülekantavuse saavutamiseks.

| (24) | Avaliku ja erasektori investeeringud ümber- ja täiendõppesse on paljudes liikmesriikides ebapiisavad. Paljud tööandjad, eriti VKEd, ei paku oma töötajatele koolitust ega rahasta seda ning ebatüüpilist tööd tegevate isikute jaoks on tööandjate rahastatud koolituste kättesaadavus piiratud või puudub üldse. Selline ebavõrdsus võib kahjustada isikute heaolu ja tervist, vähendada majanduslikku konkurentsivõimet, tuua kaasa kasutamata võimalusi ja innovatsiooni pidurdavad takistusi ning ohu, et inimesed jäetakse rohe- ja digipöörde kaudu kestlikumale majandustegevusele üle minnes kõrvale. Ettevõtjate konkurentsivõime seisukohast on oluline, et eraldataks vahendeid, mis tagavad töötajate suutlikkuse töötada uusimate tehnoloogiatega. Vaja on tugiraamistikku, mis kaasab ja stimuleerib tööandjate finantsinvesteeringuid oskustesse ning muudab ümber- ja täiendõppe majandusliku väärtuse nähtavaks. Näiteks VKEde abipaketi eesmärk on hõlbustada juurdepääsu rahastamisele ja oskustele. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2019/1152 (16) sätestatud, et liikmesriigid tagavad, et kui liidu või liikmesriigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt peab tööandja töötajat koolitama selle töö tegemiseks, milleks ta tööle võeti, on selline koolitus töötajale tasuta, seda loetakse tööajaks ning võimaluse korral toimub see tööajal. |
| --- | --- |

(24)

Avaliku ja erasektori investeeringud ümber- ja täiendõppesse on paljudes liikmesriikides ebapiisavad. Paljud tööandjad, eriti VKEd, ei paku oma töötajatele koolitust ega rahasta seda ning ebatüüpilist tööd tegevate isikute jaoks on tööandjate rahastatud koolituste kättesaadavus piiratud või puudub üldse. Selline ebavõrdsus võib kahjustada isikute heaolu ja tervist, vähendada majanduslikku konkurentsivõimet, tuua kaasa kasutamata võimalusi ja innovatsiooni pidurdavad takistusi ning ohu, et inimesed jäetakse rohe- ja digipöörde kaudu kestlikumale majandustegevusele üle minnes kõrvale. Ettevõtjate konkurentsivõime seisukohast on oluline, et eraldataks vahendeid, mis tagavad töötajate suutlikkuse töötada uusimate tehnoloogiatega. Vaja on tugiraamistikku, mis kaasab ja stimuleerib tööandjate finantsinvesteeringuid oskustesse ning muudab ümber- ja täiendõppe majandusliku väärtuse nähtavaks. Näiteks VKEde abipaketi eesmärk on hõlbustada juurdepääsu rahastamisele ja oskustele. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2019/1152 (16) sätestatud, et liikmesriigid tagavad, et kui liidu või liikmesriigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt peab tööandja töötajat koolitama selle töö tegemiseks, milleks ta tööle võeti, on selline koolitus töötajale tasuta, seda loetakse tööajaks ning võimaluse korral toimub see tööajal.

| (25) | Avaliku sektori investeeringud formaalharidusse ja -õppesse suurendati liidus varem pidevalt. Seni ei ole sellega siiski kaasnenud investeeringute vastavat suurenemist ega tervikliku lähenemise kujunemist, et toetada oskuste jätkuvat arendamist kogu tööelu jooksul. Nõukogu 8. juuni 2020. aasta järeldustes kutsutakse liikmesriike üles uurima võimalikke mudeleid, mida kasutada üksikisikute elukestva õppe ja oskuste arendamise rahastamiseks riiklikest ja erasektori vahenditest ning kutsutakse komisjoni üles liikmesriike nendes jõupingutustes toetama. |
| --- | --- |

(25)

Avaliku sektori investeeringud formaalharidusse ja -õppesse suurendati liidus varem pidevalt. Seni ei ole sellega siiski kaasnenud investeeringute vastavat suurenemist ega tervikliku lähenemise kujunemist, et toetada oskuste jätkuvat arendamist kogu tööelu jooksul. Nõukogu 8. juuni 2020. aasta järeldustes kutsutakse liikmesriike üles uurima võimalikke mudeleid, mida kasutada üksikisikute elukestva õppe ja oskuste arendamise rahastamiseks riiklikest ja erasektori vahenditest ning kutsutakse komisjoni üles liikmesriike nendes jõupingutustes toetama.

| (26) | Ümber- ja täiendõppe jaoks on võimalik saada märkimisväärses mahus liidu rahastust, näiteks Euroopa Sotsiaalfond+i (ESF+), taaste- ja vastupidavusrahastu, Euroopa Regionaalarengu Fondi, Õiglase Ülemineku Fondi, programmi „InvestEU“, programmi „Digitaalne Euroopa“, programmi „Erasmus+“, programmi „Euroopa horisont“, keskkonna- ja kliimameetmete programmi (LIFE), moderniseerimisfondi ning naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ kaudu. Liidu peamine rahastamisvahend on endiselt ESF+, et investeerida tööjõu oskuste suurendamisse ja parandamisse, toetades eelkõige asutusi ja teenistusi oskustega seotud vajaduste ja probleemide hindamisel ja prognoosimisel ning töötajate ümber- ja täiendõppe võimalusi, mida pakuvad avalik ja erasektor. Seda, et kõik noored saaksid kvaliteetse tööpakkumise, jätkuõppe võimaluse, õpipoisiõppe- või praktikapakkumise nelja kuu jooksul pärast töötuks jäämist või formaalharidussüsteemist lahkumist, tagab tugevdatud noortegarantii. Liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvatel reformidel ja investeeringutel on silmapaistev oskuste mõõde, mis on sageli seotud aktiivse tööturupoliitikaga, eelkõige noorte tööhõive toetamisega. Komisjoni ja nõukogu poolt tänaseks heaks kiidetud riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades on tööhõive ja oskuste jaoks ette nähtud ligikaudu 20 % sotsiaalkuludest. |
| --- | --- |

(26)

Ümber- ja täiendõppe jaoks on võimalik saada märkimisväärses mahus liidu rahastust, näiteks Euroopa Sotsiaalfond+i (ESF+), taaste- ja vastupidavusrahastu, Euroopa Regionaalarengu Fondi, Õiglase Ülemineku Fondi, programmi „InvestEU“, programmi „Digitaalne Euroopa“, programmi „Erasmus+“, programmi „Euroopa horisont“, keskkonna- ja kliimameetmete programmi (LIFE), moderniseerimisfondi ning naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ kaudu. Liidu peamine rahastamisvahend on endiselt ESF+, et investeerida tööjõu oskuste suurendamisse ja parandamisse, toetades eelkõige asutusi ja teenistusi oskustega seotud vajaduste ja probleemide hindamisel ja prognoosimisel ning töötajate ümber- ja täiendõppe võimalusi, mida pakuvad avalik ja erasektor. Seda, et kõik noored saaksid kvaliteetse tööpakkumise, jätkuõppe võimaluse, õpipoisiõppe- või praktikapakkumise nelja kuu jooksul pärast töötuks jäämist või formaalharidussüsteemist lahkumist, tagab tugevdatud noortegarantii. Liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvatel reformidel ja investeeringutel on silmapaistev oskuste mõõde, mis on sageli seotud aktiivse tööturupoliitikaga, eelkõige noorte tööhõive toetamisega. Komisjoni ja nõukogu poolt tänaseks heaks kiidetud riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades on tööhõive ja oskuste jaoks ette nähtud ligikaudu 20 % sotsiaalkuludest.

| (27) | Esimene taasterahastu „NextGenerationEU“ vahend, mille kaudu tehti makseid liikmesriikide majanduse taastamiseks, oli ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi (REACT-EU). See aitas luua töökohti ja investeerida oskustesse kõige enam abi vajavates piirkondades. Ulatuslike restruktureerimiste käigus töö kaotanud töötajad võivad saada uue töökoha leidmiseks toetust ka Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist, näiteks täienduskoolituse ning kohandatud kutsenõustamise ja nõuannete kaudu. |
| --- | --- |

(27)

Esimene taasterahastu „NextGenerationEU“ vahend, mille kaudu tehti makseid liikmesriikide majanduse taastamiseks, oli ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi (REACT-EU). See aitas luua töökohti ja investeerida oskustesse kõige enam abi vajavates piirkondades. Ulatuslike restruktureerimiste käigus töö kaotanud töötajad võivad saada uue töökoha leidmiseks toetust ka Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist, näiteks täienduskoolituse ning kohandatud kutsenõustamise ja nõuannete kaudu.

| (28) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1056, millega luuakse Õiglase Ülemineku Fond, (17) tunnistatakse, et töötajate ja tööotsijate ümber- ja täiendõpe on vajalik vahend õiglase ja kaasava rohepöörde tagamiseks ning selle kahjulike tagajärgede leevendamiseks. Nõukogu 16. juuni 2022. aasta soovituses õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku tagamise kohta (18) on esitatud konkreetsed suunised, et aidata liikmesriikidel töötada välja ja rakendada poliitikapakette asjakohaste tööhõive- ja sotsiaalaspektide, sealhulgas ümber- ja täiendõppe poliitika kohta. Lisaks edendatakse nõukogu 16. juuni 2022. aasta soovitusega rohepööret ja kestlikku arengut toetava õppe kohta (19) poliitikat ja programme, millega tagatakse, et igas vanuses õppijad omandavad teadmisi ja oskusi, et saada kasu muutuvast tööturust, elada kestlikult ja tegutseda kestliku tuleviku nimel. |
| --- | --- |

(28)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1056, millega luuakse Õiglase Ülemineku Fond, (17) tunnistatakse, et töötajate ja tööotsijate ümber- ja täiendõpe on vajalik vahend õiglase ja kaasava rohepöörde tagamiseks ning selle kahjulike tagajärgede leevendamiseks. Nõukogu 16. juuni 2022. aasta soovituses õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku tagamise kohta (18) on esitatud konkreetsed suunised, et aidata liikmesriikidel töötada välja ja rakendada poliitikapakette asjakohaste tööhõive- ja sotsiaalaspektide, sealhulgas ümber- ja täiendõppe poliitika kohta. Lisaks edendatakse nõukogu 16. juuni 2022. aasta soovitusega rohepööret ja kestlikku arengut toetava õppe kohta (19) poliitikat ja programme, millega tagatakse, et igas vanuses õppijad omandavad teadmisi ja oskusi, et saada kasu muutuvast tööturust, elada kestlikult ja tegutseda kestliku tuleviku nimel.

| (29) | Programmi „InvestEU“ sotsiaalsete investeeringute ja oskuste komponendi raames toetatakse oskuste nõudlust ja pakkumist, parandades lõplike vahendite saajate oskusi või oskuste kasutamist ning edendades oskustesse investeerimise turge. Programmist „InvestEU“ toetatakse ka üldinvesteeringuid haridusse, koolitusse ja seotud teenustesse. Lisaks toetab õiglase ülemineku kava programmist „InvestEU“ raames investeeringuid, sealhulgas neid, mille eesmärk on toetada töötajate ümber- ja täiendõpet piirkondades, kus on kooskõlas määrusega (EL) 2021/1056 heaks kiidetud õiglase ülemineku territoriaalne kava, ja projekte, mis toovad nendele piirkondadele kasu, tingimusel et need on nende territooriumide rohe- ja digipöördes keskse tähtsusega. |
| --- | --- |

(29)

Programmi „InvestEU“ sotsiaalsete investeeringute ja oskuste komponendi raames toetatakse oskuste nõudlust ja pakkumist, parandades lõplike vahendite saajate oskusi või oskuste kasutamist ning edendades oskustesse investeerimise turge. Programmist „InvestEU“ toetatakse ka üldinvesteeringuid haridusse, koolitusse ja seotud teenustesse. Lisaks toetab õiglase ülemineku kava programmist „InvestEU“ raames investeeringuid, sealhulgas neid, mille eesmärk on toetada töötajate ümber- ja täiendõpet piirkondades, kus on kooskõlas määrusega (EL) 2021/1056 heaks kiidetud õiglase ülemineku territoriaalne kava, ja projekte, mis toovad nendele piirkondadele kasu, tingimusel et need on nende territooriumide rohe- ja digipöördes keskse tähtsusega.

| (30) | Komisjoni tehnilise toe instrumendi kaudu pakutava vajaduspõhise oskusteabega saab aidata liikmesriikidel viia ellu oskustega seotud riiklike või piirkondlike strateegiatega seotud reforme ning leida ajutiste liidu rahaliste vahendite abil olemasolevate ümber- ja täiendõppe võimaluste jaoks püsivaid lahendusi. Protsessi võib toetada ka komisjoni toetatava vastastikuse õppimisega. |
| --- | --- |

(30)

Komisjoni tehnilise toe instrumendi kaudu pakutava vajaduspõhise oskusteabega saab aidata liikmesriikidel viia ellu oskustega seotud riiklike või piirkondlike strateegiatega seotud reforme ning leida ajutiste liidu rahaliste vahendite abil olemasolevate ümber- ja täiendõppe võimaluste jaoks püsivaid lahendusi. Protsessi võib toetada ka komisjoni toetatava vastastikuse õppimisega.

| (31) | Komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatise „Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia (2021–2030)“ eesmärk on tagada puuetega inimeste täielik ja teistega võrdsetel alustel osalemine ühiskonnas liidus ja kolmandates riikides, toetades ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamist. Komisjon kohustub kavandatud strateegia raames tagama, et puuetega inimesed saavad osaleda koolitustel ja omandada uusi oskusi, mis on tööhõive ja sõltumatuse põhitingimus. |
| --- | --- |

(31)

Komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatise „Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia (2021–2030)“ eesmärk on tagada puuetega inimeste täielik ja teistega võrdsetel alustel osalemine ühiskonnas liidus ja kolmandates riikides, toetades ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamist. Komisjon kohustub kavandatud strateegia raames tagama, et puuetega inimesed saavad osaleda koolitustel ja omandada uusi oskusi, mis on tööhõive ja sõltumatuse põhitingimus.

| (32) | Liidu tasandil määratakse käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid kindlaks toetavate programmide eelarves kooskõlas mitmeaastaste finantsraamistikega 2014–2020 ja 2021–2027. Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu volitusi eelarvepädevate institutsioonidena, peaks eesmärk olema eraldada käesoleva otsuse rakendamiseks tegevuskulude jaoks vähemalt 9,3 miljonit eurot. Vastavalt kohaldatavatele õigusnormidele ja rahaliste vahendite olemasolu korral tuleks Euroopa oskusteaastale anda rahalist toetust asjaomastest liidu programmidest ja vahenditest. Euroopa oskusteaasta rahastamine ei tohiks vähendada liidu praeguste programmide projektide rahastamist ning selle eesmärk peaks olema Euroopa oskusteaasta pikaajaline pärand. |
| --- | --- |

(32)

Liidu tasandil määratakse käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid kindlaks toetavate programmide eelarves kooskõlas mitmeaastaste finantsraamistikega 2014–2020 ja 2021–2027. Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu volitusi eelarvepädevate institutsioonidena, peaks eesmärk olema eraldada käesoleva otsuse rakendamiseks tegevuskulude jaoks vähemalt 9,3 miljonit eurot. Vastavalt kohaldatavatele õigusnormidele ja rahaliste vahendite olemasolu korral tuleks Euroopa oskusteaastale anda rahalist toetust asjaomastest liidu programmidest ja vahenditest. Euroopa oskusteaasta rahastamine ei tohiks vähendada liidu praeguste programmide projektide rahastamist ning selle eesmärk peaks olema Euroopa oskusteaasta pikaajaline pärand.

| (33) | Kuna käesoleva otsuse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda käesoleva otsuse ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(33)

Kuna käesoleva otsuse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda käesoleva otsuse ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (34) | Euroopa oskusteaasta kiire rakendamise tagamiseks peaks käesolev otsus jõustuma kiireloomulisena järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(34)

Euroopa oskusteaasta kiire rakendamise tagamiseks peaks käesolev otsus jõustuma kiireloomulisena järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Ajavahemik 9. maist 2023 kuni 8. maini 2024 nimetatakse Euroopa oskusteaastaks.

Artikkel 2

Eesmärgid

Kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega nr 1, nr 4 ja nr 5, aidates saavutada Euroopa oskuste tegevuskavas sätestatud eesmärke ja Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas seatud liidu peamisi eesmärke, on Euroopa oskusteaasta üldeesmärk veelgi edendada ümber- ja täiendõppe mõtteviisi kooskõlas liikmesriikide pädevuste, seaduste ja tavadega. Ümber- ja täiendõppe mõtteviisi veelgi edendades on Euroopa oskusteaasta eesmärk suurendada liidu ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) konkurentsivõimet ning aidata kaasa kvaliteetsete töökohtade loomisele, kasutades sotsiaalselt õiglasel, kaasaval ja ausal viisil ära rohe- ja digipöörde potentsiaali, edendades seeläbi võrdset juurdepääsu oskuste arendamisele ning vähendades ebavõrdsust ja segregatsiooni hariduses ja koolituses, aidates kaasa pidevõppele ja karjääri edenemisele, andes inimestele juurdepääsu kvaliteetsetele töökohtadele ning täielikule osalemisele majanduses ja ühiskonnas. Euroopa oskusteaasta tegevustega edendatakse eelkõige oskustealast poliitikat ja oskustesse tehtavaid investeeringuid, tagamaks et kedagi ei jäeta rohe- ja digipöördest ega majanduse taastumisest kõrvale, ning tegeldakse eeskätt tööjõupuudusega, kaotades lüngad ja oskuste nõudlusele mittevastavuse rohe- ja digipöörde pakutavaid võimalusi kasutada suutvate oskustöötajate ja ühiskonna jaoks, tehes selleks järgmist:

| 1) | soodustatakse suuremate, tulemuslikumate ja kaasavamate investeeringute tegemist kõikidel tasanditel, muu hulgas avaliku ja erasektori tööandjate, eelkõige VKEde poolt, igat liiki ümber- ja täiendõppesse, haridusse ja koolitusse, et kasutada ära liidu praeguste ja tulevaste töötajate täielikku potentsiaali, sealhulgas toetada inimesi liikumisel ühelt töökohalt teisele, aktiivsel vananemisel ja käimasolevast majanduspöördest tulenevate uute võimaluste kasutamisel; |
| --- | --- |

1)

soodustatakse suuremate, tulemuslikumate ja kaasavamate investeeringute tegemist kõikidel tasanditel, muu hulgas avaliku ja erasektori tööandjate, eelkõige VKEde poolt, igat liiki ümber- ja täiendõppesse, haridusse ja koolitusse, et kasutada ära liidu praeguste ja tulevaste töötajate täielikku potentsiaali, sealhulgas toetada inimesi liikumisel ühelt töökohalt teisele, aktiivsel vananemisel ja käimasolevast majanduspöördest tulenevate uute võimaluste kasutamisel;

| 2) | tugevdatakse oskuste asjakohasust ja pakkumist, tehes tihedat koostööd ja edendades koostööd sektoriüleste ja valdkondlike sotsiaalpartneritega, avaliku ja erasektori tööturuasutustega, ettevõtjatega, kodanikuühiskonna üksustega, mittetulunduslike sotsiaalteenuste pakkujatega ning haridus- ja koolitusteenuste osutajatega, ning töötades välja ühised lähenemisviisid kõigi valitsussektori harudega liidu, riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil ning hõlbustades oskuste ja kvalifikatsioonide tunnustamist; |
| --- | --- |

2)

tugevdatakse oskuste asjakohasust ja pakkumist, tehes tihedat koostööd ja edendades koostööd sektoriüleste ja valdkondlike sotsiaalpartneritega, avaliku ja erasektori tööturuasutustega, ettevõtjatega, kodanikuühiskonna üksustega, mittetulunduslike sotsiaalteenuste pakkujatega ning haridus- ja koolitusteenuste osutajatega, ning töötades välja ühised lähenemisviisid kõigi valitsussektori harudega liidu, riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil ning hõlbustades oskuste ja kvalifikatsioonide tunnustamist;

| 3) | sobitatakse inimeste püüdlusi, vajadusi ja oskusi, sealhulgas liikuvuse käigus omandatud oskusi, tööturu vajaduste ja võimalustega, eelkõige nendega, mida pakuvad rohe- ja digipööre, uued esilekerkivad sektorid ning COVID-19 pandeemiast taastumist vajavad põhisektorid, tagades et erilist tähelepanu pööratakse sellele, kuidas kaasata tööturule rohkem inimesi, eelkõige naisi ja noori ning ennekõike noori, kes ei tööta, ei õpi ega osale koolitusel (NEET-noori), madala kvalifikatsiooniga inimesi, vanemaealisi töötajaid, puuetega inimesi, ebasoodsatest oludest pärit inimesi, kõrvaliste ja äärepoolseimate piirkondade elanikke, samuti Ukraina põgenikke; |
| --- | --- |

3)

sobitatakse inimeste püüdlusi, vajadusi ja oskusi, sealhulgas liikuvuse käigus omandatud oskusi, tööturu vajaduste ja võimalustega, eelkõige nendega, mida pakuvad rohe- ja digipööre, uued esilekerkivad sektorid ning COVID-19 pandeemiast taastumist vajavad põhisektorid, tagades et erilist tähelepanu pööratakse sellele, kuidas kaasata tööturule rohkem inimesi, eelkõige naisi ja noori ning ennekõike noori, kes ei tööta, ei õpi ega osale koolitusel (NEET-noori), madala kvalifikatsiooniga inimesi, vanemaealisi töötajaid, puuetega inimesi, ebasoodsatest oludest pärit inimesi, kõrvaliste ja äärepoolseimate piirkondade elanikke, samuti Ukraina põgenikke;

| 4) | kaasatakse kolmandatest riikidest inimesi, kellel on liikmesriikide jaoks vajalikud oskused, edendades õppimisvõimalusi, sealhulgas vajaduse korral keeleõpet ja -koolitust, oskuste arendamist ja õpirännet, ning hõlbustatakse kvalifikatsioonide tunnustamist. |
| --- | --- |

4)

kaasatakse kolmandatest riikidest inimesi, kellel on liikmesriikide jaoks vajalikud oskused, edendades õppimisvõimalusi, sealhulgas vajaduse korral keeleõpet ja -koolitust, oskuste arendamist ja õpirännet, ning hõlbustatakse kvalifikatsioonide tunnustamist.

Artikkel 3

Meetmete liigid

1.   Meetmete liigid, mida artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks võetakse, hõlmavad tegevusi liidu ja – olemasolevatest võimalustest lähtuvalt – liikmesriigi, piirkondlikul või kohalikul tasandil ning asjakohasel juhul koostöös kolmandate riikidega, näiteks:

| a) | veebipõhised ja füüsilised konverentsid, foorumi arutelud ja täiendavad üritused, et edendada arutelu oskustealase poliitika rolli ja panuse üle konkurentsivõimelise ja kestliku majanduskasvu saavutamisel demograafiliste muutuste ning rohe- ja digipöörde valguses, tagades sellega ka aktiivse ja tegusa kodanikkonna, ning kaasata asjaomaseid sidusrühmi, et tagada hariduse, koolituse ja õppimisvõimaluste kättesaadavus kohapeal; |
| --- | --- |

a)

veebipõhised ja füüsilised konverentsid, foorumi arutelud ja täiendavad üritused, et edendada arutelu oskustealase poliitika rolli ja panuse üle konkurentsivõimelise ja kestliku majanduskasvu saavutamisel demograafiliste muutuste ning rohe- ja digipöörde valguses, tagades sellega ka aktiivse ja tegusa kodanikkonna, ning kaasata asjaomaseid sidusrühmi, et tagada hariduse, koolituse ja õppimisvõimaluste kättesaadavus kohapeal;

| b) | töörühmad, tehnilised kohtumised ja muud üritused, et edendada arutelusid ja vastastikust õppimist meetmete ja lähenemisviiside kohta, mida avaliku, erasektori ja kolmanda sektori sidusrühmad võivad kasutada, sealhulgas kõnealustest üritustest tulenevate heade tavade, suuniste ja muude tugidokumentide ettevalmistamine, avaldamine ja levitamine; |
| --- | --- |

b)

töörühmad, tehnilised kohtumised ja muud üritused, et edendada arutelusid ja vastastikust õppimist meetmete ja lähenemisviiside kohta, mida avaliku, erasektori ja kolmanda sektori sidusrühmad võivad kasutada, sealhulgas kõnealustest üritustest tulenevate heade tavade, suuniste ja muude tugidokumentide ettevalmistamine, avaldamine ja levitamine;

| c) | algatused, mis on suunatud muu hulgas üksikisikutele, tööandjatele, eelkõige VKEdele, kaubandus- ja tööstuskodadele, sotsiaalpartneritele, avaliku sektori asutustele, haridus- ja koolitusteenuse osutajatele, et edendada ümber- ja täiendõppe võimaluste pakkumist, rahastamist ja kasutuselevõttu ning maksimeerida kvalifitseeritud tööjõust saadavat kasu ja selle potentsiaali; |
| --- | --- |

c)

algatused, mis on suunatud muu hulgas üksikisikutele, tööandjatele, eelkõige VKEdele, kaubandus- ja tööstuskodadele, sotsiaalpartneritele, avaliku sektori asutustele, haridus- ja koolitusteenuse osutajatele, et edendada ümber- ja täiendõppe võimaluste pakkumist, rahastamist ja kasutuselevõttu ning maksimeerida kvalifitseeritud tööjõust saadavat kasu ja selle potentsiaali;

| d) | ümber- ja täiendõpet ning pidevõpet käsitlevate liidu algatustega seotud teabe-, igakülgse teavitus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniad, millega edendatakse selliste algatuste rakendamist ja elluviimist kohapeal ning nende kasutamist võimalike kasusaajate poolt; |
| --- | --- |

d)

ümber- ja täiendõpet ning pidevõpet käsitlevate liidu algatustega seotud teabe-, igakülgse teavitus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniad, millega edendatakse selliste algatuste rakendamist ja elluviimist kohapeal ning nende kasutamist võimalike kasusaajate poolt;

| e) | dialoogi edendamine sotsiaalpartnerite ning olemasolevate sidusrühmade ja võrgustikega, sealhulgas riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil loodud veebiplatvormide kaudu, ning Euroopa oskusteaastaga seotud sidusrühmade kaasamise võimaluste tagamine; |
| --- | --- |

e)

dialoogi edendamine sotsiaalpartnerite ning olemasolevate sidusrühmade ja võrgustikega, sealhulgas riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil loodud veebiplatvormide kaudu, ning Euroopa oskusteaastaga seotud sidusrühmade kaasamise võimaluste tagamine;

| f) | riiklike, valdkondlike ja ettevõttepõhiste oskuste strateegiate ja koolituse väljatöötamise edendamine, sealhulgas sotsiaaldialoogi ja sotsiaalpartnerite kaasamise kaudu; |
| --- | --- |

f)

riiklike, valdkondlike ja ettevõttepõhiste oskuste strateegiate ja koolituse väljatöötamise edendamine, sealhulgas sotsiaaldialoogi ja sotsiaalpartnerite kaasamise kaudu;

| g) | oskuste prognoosimise vahendite rakendamine ja vajaduse korral edasine arendamine, edendades ja laiendades nende kasutamist, et teha kindlaks praegused ja tulevased oskuste vajadused, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega, võtmesektoritega, mis peavad pärast COVID-19 pandeemiat taastuma, energiakriisiga ja Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja mõjuga; |
| --- | --- |

g)

oskuste prognoosimise vahendite rakendamine ja vajaduse korral edasine arendamine, edendades ja laiendades nende kasutamist, et teha kindlaks praegused ja tulevased oskuste vajadused, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega, võtmesektoritega, mis peavad pärast COVID-19 pandeemiat taastuma, energiakriisiga ja Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja mõjuga;

| h) | selliste vahendite edendamine ja jätkuv rakendamine, mille abil suurendatakse kvalifikatsioonide, sealhulgas väljaspool ELi saadud kvalifikatsioonide läbipaistvust ning parandatakse mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist; |
| --- | --- |

h)

selliste vahendite edendamine ja jätkuv rakendamine, mille abil suurendatakse kvalifikatsioonide, sealhulgas väljaspool ELi saadud kvalifikatsioonide läbipaistvust ning parandatakse mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist;

| i) | selliste programmide, rahastamisvõimaluste, projektide, meetmete ja võrgustike edendamine, mis on olulised avalike, erasektori ja valitsusväliste sidusrühmade jaoks, kes on kaasatud ümber- ja täiendõppe võimaluste, hariduse, koolituse ning kutsehariduse ja -õppe kavandamisse, levitamisse ja rakendamisse. |
| --- | --- |

i)

selliste programmide, rahastamisvõimaluste, projektide, meetmete ja võrgustike edendamine, mis on olulised avalike, erasektori ja valitsusväliste sidusrühmade jaoks, kes on kaasatud ümber- ja täiendõppe võimaluste, hariduse, koolituse ning kutsehariduse ja -õppe kavandamisse, levitamisse ja rakendamisse.

2.   Komisjon võib kindlaks määrata muud tegevused, mis võivad aidata kaasa artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamisele, ja lubada kasutada nende tegevuste edendamisel viiteid Euroopa oskusteaastale, kui need aitavad eesmärke saavutada. Muud liidu institutsioonid ja liikmesriigid võivad määrata kindlaks ka muud sarnased tegevused ja neid komisjonile soovitada.

Artikkel 4

Koordineerimine liikmesriigi tasandil

Euroopa oskusteaasta tegevuses osalemise korraldamise eest liikmesriigi ja piirkondlikul tasandil vastutavad liikmesriigid. Selleks määrab iga liikmesriik vastavalt oma riigi tingimustele ja tavadele riikliku koordinaatori või koordineeriva asutuse, kellel on pädevus tööpoliitika ja oskuste valdkonnas. Riiklik koordinaator või koordineeriv asutus on liidu tasandil tehtava koostöö kontaktpunkt ja koordineerib terviklikul viisil Euroopa oskusteaasta tegevusi vastavas liikmesriigis, võimaldades kaasata asjaomaseid sidusrühmi.

Artikkel 5

Koordineerimine liidu tasandil

1.   Euroopa oskusteaasta koordineerimisel liidu tasandil järgitakse valdkonnaülest lähenemisviisi, et luua koostoime oskuste valdkonda käsitlevate liidu eri programmide ja algatuste vahel.

2.   Komisjon toetub Euroopa oskusteaasta elluviimisel asjaomaste liidu asutuste, eelkõige Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse, Euroopa Tööjõuameti, Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti, Euroopa Koolitusfondi ja Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ameti eksperditeadmistele ja abile.

3.   Komisjon korraldab riiklike koordinaatorite või koordineerivate asutuste esindajate kohtumisi, et koordineerida artiklis 3 osutatud tegevusi. Kõnealustel kohtumistel vahetatakse teavet Euroopa oskusteaasta elluviimise kohta liidu ja liikmesriigi tasandil. Euroopa Parlamendi ja asjaomaste liidu asutuste esindajad võivad osaleda neil kohtumistel vaatlejatena.

4.   Komisjon teeb tihedat koostööd sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna, haridus- ja koolitusteenuste osutajate, tööturuasutuste, õppijate ning oskuste, hariduse, koolituse ja pidevõppe valdkonnas tegutsevate organisatsioonide ja asutuste esindajatega, et aidata viia Euroopa oskusteaasta ellu liidu tasandil.

Artikkel 6

Koostöö rahvusvahelisel tasandil

Euroopa oskusteaasta eesmärkide täitmiseks teeb komisjon vajaduse korral koostööd kolmandate riikide ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni, ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni, samuti muude rahvusvaheliste sidusrühmadega, tagades samas liidu osalemise nähtavuse.

Artikkel 7

Seire ja hindamine

Komisjon esitab hiljemalt 31. maiks 2025 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande käesoleva otsusega ette nähtud ning liikmesriikides ja kogu liidus ellu viidud algatuste rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta. Aruanne sisaldab ideid oskuste valdkonnas tehtavate edasiste ühiste jõupingutuste kohta, et tagada Euroopa oskusteaasta pikaajaline pärand.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Strasbourg, 10. mai 2023

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ROSWALL

---

(1)  
  ELT C 100, 16.3.2023, lk 123.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 30. märtsi 2023. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 24. aprilli 2023. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  
  ELT C 484, 24.12.2016, lk 1.

3

(4)  
  ELT C 67, 20.2.2016, lk 1.

4

(5)  
  ELT C 465, 17.11.2021, lk 110.

5

(6)  
  ELT C 66, 26.2.2021, lk 1.

6

(7)  
  ELT C 243, 27.6.2022, lk 26.

7

(8)  
  ELT C 243, 27.6.2022, lk 10.

8

(9)  
  ELT C 504, 14.12.2021, lk 9.

9

(10)  
  ELT L 80, 8.3.2021, lk 1.

10

(11)  
  ELT C 417, 2.12.2020, lk 1.

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2022. aasta otsus (EL) 2022/2481, millega luuakse digikümnendi poliitikaprogramm 2030 (ELT L 323, 19.12.2022, lk 4).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2021. aasta direktiiv (EL) 2021/1883, mis käsitleb kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil riiki sisenemist ja seal elamise tingimusi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2009/50/EÜ (ELT L 382, 28.10.2021, lk 1).

13

(14)  Nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta (ELT L 16, 23.1.2004, lk 44).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/98/EL kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta (ELT L 343, 23.12.2011, lk 1).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1152 läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste kohta Euroopa Liidus (ELT L 186, 11.7.2019, lk 105).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1056, millega luuakse Õiglase Ülemineku Fond (ELT L 231, 30.6.2021, lk 1).

17

(18)  
  ELT C 243, 27.6.2022, lk 35.

18

(19)  
  ELT C 243, 27.6.2022, lk 1.

19

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/937,

10. mai 2023,

millega parandatakse rakendusmäärust (EL) 2017/2470 seoses nisutärklisest toodetud fosfaaditud ditärklisfosfaadi lisamisega liidu uuendtoitude loetellu

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001, (1) eriti selle artiklit 8,

Olles konsulteerinud alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2015/2283 artikli 8 kohaselt pidi komisjon koostama 1. jaanuariks 2018 liidu loetelu uuendtoitudest, mis on lubatud või millest on teatatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 (2). |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2015/2283 artikli 8 kohaselt pidi komisjon koostama 1. jaanuariks 2018 liidu loetelu uuendtoitudest, mis on lubatud või millest on teatatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 (2).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 258/97 alusel lubatud või teatatud uuendtoitude liidu loetelu on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/2470 (3). |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 258/97 alusel lubatud või teatatud uuendtoitude liidu loetelu on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/2470 (3).

| (3) | Komisjon on leidnud rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisas ühe vea. On vaja teha parandus, et tagada toidukäitlejate ja liikmesriikide pädevate asutuste jaoks selgus ja õiguskindlus ning seega ka liidu uuendtoitude loetelu nõuetekohane rakendamine ja kasutamine. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on leidnud rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisas ühe vea. On vaja teha parandus, et tagada toidukäitlejate ja liikmesriikide pädevate asutuste jaoks selgus ja õiguskindlus ning seega ka liidu uuendtoitude loetelu nõuetekohane rakendamine ja kasutamine.

| (4) | Ühendkuningriigi pädev asutus andis 2014. aasta mais kooskõlas määrusega (EÜ) nr 258/97 loa kasutada uuendtoitu nisutärklisest toodetud fosfaaditud ditärklisfosfaati (fosfaaditud nisutärklist) teatavatel tingimustel. Kõnealune uuendtoit jäi esialgse loetelu koostamisel liidu loetellu kandmata. Seepärast on asjakohane lisada liidu uuendtoitude loetellu nisutärklisest toodetud fosfaaditud ditärklisfosfaat. |
| --- | --- |

(4)

Ühendkuningriigi pädev asutus andis 2014. aasta mais kooskõlas määrusega (EÜ) nr 258/97 loa kasutada uuendtoitu nisutärklisest toodetud fosfaaditud ditärklisfosfaati (fosfaaditud nisutärklist) teatavatel tingimustel. Kõnealune uuendtoit jäi esialgse loetelu koostamisel liidu loetellu kandmata. Seepärast on asjakohane lisada liidu uuendtoitude loetellu nisutärklisest toodetud fosfaaditud ditärklisfosfaat.

| (5) | Rakendusmäärust (EL) 2017/2470 tuleks seepärast vastavalt parandada. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusmäärust (EL) 2017/2470 tuleks seepärast vastavalt parandada.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa parandatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. mai 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta (EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2470, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 uuendtoidu kohta kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu (ELT L 351, 30.12.2017, lk 72).

3

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa parandatakse järgmiselt:

| a) | tabelis 1 (Lubatud uuendtoidud) lisatakse kannete „Fosfaaditud maisitärklis“ ja „Kala fosfolipiididest toodetud fosfatidüülseriin“ vahele järgmine kanne:









  „Fosfaaditud nisutärklis | Määratud toidugrupp | Piirnorm | Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „fosfaaditud nisutärklis“.“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Küpsetatud pagaritooted | 15  % |
| Pastatooted |
| Hommikusöögihelbed |
| Teraviljabatoonid |

a)

tabelis 1 (Lubatud uuendtoidud) lisatakse kannete „Fosfaaditud maisitärklis“ ja „Kala fosfolipiididest toodetud fosfatidüülseriin“ vahele järgmine kanne:

„Fosfaaditud nisutärklis

Määratud toidugrupp

Piirnorm

Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „fosfaaditud nisutärklis“.“

Küpsetatud pagaritooted

15  %

Pastatooted

Hommikusöögihelbed

Teraviljabatoonid

| b) | tabelis 2 (Spetsifikatsioonid) lisatakse kannete „Fosfaaditud maisitärklis“ ja „Kala fosfolipiididest toodetud fosfatidüülseriin“ vahele järgmine kanne:








  „Fosfaaditud nisutärklis | Kirjeldus/määratlus

  Nisutärklisest toodetud fosfaaditud ditärklisfosfaat (fosfaaditud nisutärklis) on keemiliselt modifitseeritud vähelõhustuv tärklis, mis on saadud nisutärklisest mitmeetapilise keemilise töötlusega, mille käigus tekivad fosfaatristsidemed tärklisemolekulide sees ja nende vahel.
  Toidu uuendkoostisosa on valge või peaaegu valge kergesti lenduv pulber.

  Omadused/koostis

  CASi nr: 11120-02–8
  Keemiline valem: (C6H10O5)n [(C6H9O5)2PO2H]x [(C6H9O5)PO3H2]y

  n = glükoosijääkide arv; x, y = asendusastmed |
| --- | --- | --- |
| Parameeter | Pulber 1 | Pulber 2 |
| Fosfaaditud ditärklisfosfaat (kuivaines) | ≥ 85  % | ≥ 75  % |
| Modifitseerimata nisutärklis (kuivaines) | ≤ 15  % | ≤ 25  % |
| Niiskus | 9 –12  % |
| Kiudaineid kokku (kuivaines) | ≥ 76,0  % | ≥ 66,0  % |
| Tuhk | ≤ 3  % |
| Valk | ≤ 0,5  % |
| Üldrasv | ≤ 0,50  % | ≤ 0,34  % |
| Seotud fosfori jääk | ≤ 0,4  % (fosforina) |
| pH (25 % püdelik) | 4,5 –6,5 |
| Raskmetallid

  Arseen: ≤ 1  mg/kg
  Plii: ≤ 2  mg/kg
  Elavhõbe: ≤ 0,1  mg/kg

  Mikrobioloogilised kriteeriumid

  Elujõuliste aeroobsete mikroorganismide üldarv: ≤ 10 4 CFU/g
  Pärm- ja hallitusseente üldsisaldus: ≤ 200 CFU/g

  Escherichia coli: analüüsi tulemus on negatiivne

  Salmonella spp.: analüüsi tulemus on negatiivne
  CFU: kolooniat moodustav ühik“ |

b)

tabelis 2 (Spetsifikatsioonid) lisatakse kannete „Fosfaaditud maisitärklis“ ja „Kala fosfolipiididest toodetud fosfatidüülseriin“ vahele järgmine kanne:

„Fosfaaditud nisutärklis

Kirjeldus/määratlus

Nisutärklisest toodetud fosfaaditud ditärklisfosfaat (fosfaaditud nisutärklis) on keemiliselt modifitseeritud vähelõhustuv tärklis, mis on saadud nisutärklisest mitmeetapilise keemilise töötlusega, mille käigus tekivad fosfaatristsidemed tärklisemolekulide sees ja nende vahel.

Toidu uuendkoostisosa on valge või peaaegu valge kergesti lenduv pulber.

Omadused/koostis

CASi nr: 11120-02–8

Keemiline valem: (C6H10O5)n [(C6H9O5)2PO2H]x [(C6H9O5)PO3H2]y

n = glükoosijääkide arv; x, y = asendusastmed

Parameeter

Pulber 1

Pulber 2

Fosfaaditud ditärklisfosfaat (kuivaines)

≥ 85  %

≥ 75  %

Modifitseerimata nisutärklis (kuivaines)

≤ 15  %

≤ 25  %

Niiskus

9 –12  %

Kiudaineid kokku (kuivaines)

≥ 76,0  %

≥ 66,0  %

Tuhk

≤ 3  %

Valk

≤ 0,5  %

Üldrasv

≤ 0,50  %

≤ 0,34  %

Seotud fosfori jääk

≤ 0,4  % (fosforina)

pH (25 % püdelik)

4,5 –6,5

Raskmetallid

Arseen: ≤ 1  mg/kg

Plii: ≤ 2  mg/kg

Elavhõbe: ≤ 0,1  mg/kg

Mikrobioloogilised kriteeriumid

Elujõuliste aeroobsete mikroorganismide üldarv: ≤ 10 4 CFU/g

Pärm- ja hallitusseente üldsisaldus: ≤ 200 CFU/g

Escherichia coli: analüüsi tulemus on negatiivne

Salmonella spp.: analüüsi tulemus on negatiivne

CFU: kolooniat moodustav ühik“

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/16

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/938,

10. mai 2023,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/2470 uuendtoidu Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi kasutustingimuste osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule viia ainult loa saanud ja liidu uuendtoitude loetellu kantud uuendtoitu. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule viia ainult loa saanud ja liidu uuendtoitude loetellu kantud uuendtoitu.

| (2) | Määruse (EL) 2015/2283 artikli 8 kohaselt võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2015/2283 artikli 8 kohaselt võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu.

| (3) | Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisas esitatud liidu loetellu on lubatud uuendtoiduna kantud Yarrowia lipolytica pärmseente biomass. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisas esitatud liidu loetellu on lubatud uuendtoiduna kantud Yarrowia lipolytica pärmseente biomass.

| (4) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/760 (3) on Yarrowia lipolytica pärmseente biomass lubatud turule lasta uuendtoiduna, mida kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (4) kohaselt määratletud toidulisandites, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandites. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/760 (3) on Yarrowia lipolytica pärmseente biomass lubatud turule lasta uuendtoiduna, mida kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (4) kohaselt määratletud toidulisandites, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandites.

| (5) | 27. juulil 2020 esitas äriühing Skotan S.A (edaspidi „taotleja“) komisjonile määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 1 kohase taotluse, milles soovis muuta uuendtoidu Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi kasutustingimusi. Taotleja soovis, et Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi kasutamist laiendataks nii, et täiskasvanud elanikkond saaks seda päevase toidu asendaja kasutada kehakaalu alandamiseks. Taotleja taotles ka uuendtoidu nimetuse märgistuse muutmist. |
| --- | --- |

(5)

27. juulil 2020 esitas äriühing Skotan S.A (edaspidi „taotleja“) komisjonile määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 1 kohase taotluse, milles soovis muuta uuendtoidu Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi kasutustingimusi. Taotleja soovis, et Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi kasutamist laiendataks nii, et täiskasvanud elanikkond saaks seda päevase toidu asendaja kasutada kehakaalu alandamiseks. Taotleja taotles ka uuendtoidu nimetuse märgistuse muutmist.

| (6) | Vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõikele 3 konsulteeris komisjon 21. detsembril 2020 Euroopa Toiduohutusametiga (edaspidi „toiduohutusamet“) ja palus esitada teadusliku arvamuse uuendtoidu Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi kasutustingimuste muutmise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõikele 3 konsulteeris komisjon 21. detsembril 2020 Euroopa Toiduohutusametiga (edaspidi „toiduohutusamet“) ja palus esitada teadusliku arvamuse uuendtoidu Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi kasutustingimuste muutmise kohta.

| (7) | Kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikliga 11 võttis toiduohutusamet 1. juulil 2022 vastu teadusliku arvamuse „Safety of an extension of use of Yarrowia lipolytica yeast biomass as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283“ (5) (Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi kui määruse (EL) 2015/2283 kohase uuendtoidu kasutuse laiendamise ohutus). |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikliga 11 võttis toiduohutusamet 1. juulil 2022 vastu teadusliku arvamuse „Safety of an extension of use of Yarrowia lipolytica yeast biomass as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283“ (5) (Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi kui määruse (EL) 2015/2283 kohase uuendtoidu kasutuse laiendamise ohutus).

| (8) | Toiduohutusamet jõudis oma teaduslikus arvamuses järeldusele, et kavandatud muudatus on kavandatud kasutustingimuste korral ohutu, ning seepärast on asjakohane Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi kasutustingimusi muuta. |
| --- | --- |

(8)

Toiduohutusamet jõudis oma teaduslikus arvamuses järeldusele, et kavandatud muudatus on kavandatud kasutustingimuste korral ohutu, ning seepärast on asjakohane Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi kasutustingimusi muuta.

| (9) | Vastavalt taotleja esitatud ja toiduohutusameti hinnatud Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi sisaldavate ja kehakaalu alandamiseks mõeldud toidukorra asendajate kasutustingimustele on vaja tarbijaid asjakohase märgistuse abil teavitada, et kaalu alandamiseks kasutatavaid Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi sisaldavaid toidukorra asendajaid peaksid tarbima ainult üle 18aastased isikud ning neid ei tohiks kasutada, kui Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi sisaldavaid toidulisandeid tarbitakse samal päeval veel. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt taotleja esitatud ja toiduohutusameti hinnatud Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi sisaldavate ja kehakaalu alandamiseks mõeldud toidukorra asendajate kasutustingimustele on vaja tarbijaid asjakohase märgistuse abil teavitada, et kaalu alandamiseks kasutatavaid Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi sisaldavaid toidukorra asendajaid peaksid tarbima ainult üle 18aastased isikud ning neid ei tohiks kasutada, kui Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi sisaldavaid toidulisandeid tarbitakse samal päeval veel.

| (10) | Taotluses esitatud teave ja toiduohutusameti arvamus annavad piisavalt alust arvata, et uuendtoidu kasutustingimuste ja märgistuse muudatused (mõiste „kuumsurmatud“ eemaldamine) on kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artiklis 12 sätestatud tingimustega ning need tuleks heaks kiita. |
| --- | --- |

(10)

Taotluses esitatud teave ja toiduohutusameti arvamus annavad piisavalt alust arvata, et uuendtoidu kasutustingimuste ja märgistuse muudatused (mõiste „kuumsurmatud“ eemaldamine) on kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artiklis 12 sätestatud tingimustega ning need tuleks heaks kiita.

| (11) | Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa vastavalt muuta.

| (12) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. mai 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2470, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 uuendtoidu kohta kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu (ELT L 351, 30.12.2017, lk 72).

2

(3)  Komisjoni 13. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/760, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta uuendtoiduna turule Yarrowia lipolytica pärmseente biomass ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (ELT L 125, 14.5.2019, lk 13).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51).

4

(5)  EFSA Journal 2022;20(7):7450.

5

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa tabelis 1 („Lubatud uuendtoidud“) asendatakse Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi käsitlev kanne järgmisega:

| Lubatud uuendtoit | Uuendtoidu kasutamise tingimused | Täiendavad märgistuse erinõuded | Muud nõuded | Andmekaitse |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Yarrowia lipolytica pärmseente biomass | Määratud toidugrupp | Piirnorm | 1. | Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „Yarrowia lipolytica pärmseente biomass“. |

Lubatud uuendtoit

Uuendtoidu kasutamise tingimused

Täiendavad märgistuse erinõuded

Muud nõuded

Andmekaitse

„Yarrowia lipolytica pärmseente biomass

Määratud toidugrupp

Piirnorm

1.

Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „Yarrowia lipolytica pärmseente biomass“.

| 2. | Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi sisaldavate kehakaalu alandamiseks ettenähtud toidukorra asendajate märgistusel peab olema märge, et neid võivad kasutada ainult üle 18aastased isikud, ning neid ei tohiks kasutada, kui Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi sisaldavaid toidulisandeid tarbitakse samal päeval veel.“ |
| --- | --- |

2.

Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi sisaldavate kehakaalu alandamiseks ettenähtud toidukorra asendajate märgistusel peab olema märge, et neid võivad kasutada ainult üle 18aastased isikud, ning neid ei tohiks kasutada, kui Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi sisaldavaid toidulisandeid tarbitakse samal päeval veel.“

Toidulisandid, nagu on määratletud direktiivis 2002/46/EÜ, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid

6 g päevas laste puhul alates 10. eluaastast, noorukite ja täiskasvanud üldelanikkonna puhul

3 g päevas 3–9aastaste laste puhul

Kehakaalu alandamist soodustavad toidukorra asendajad täiskasvanud elanikkonnale

3 g toidukorra kohta (maksimaalselt 2 toidukorda päevas, st kuni 6 g päevas)

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/939,

10. mai 2023,

millega võetakse tagasi toimeaine ipkonasooli heakskiit vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 ja tühistatakse komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 571/2014

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 21 lõiget 3 ja artikli 78 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 571/2014 (2) kiideti heaks toimeaine ipkonasool vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009 ja kanti see komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (3) lisa B osasse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 571/2014 (2) kiideti heaks toimeaine ipkonasool vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009 ja kanti see komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (3) lisa B osasse.

| (2) | Pärast seda, kui rakendusmääruse (EL) nr 571/2014 artikli 1 kohaselt koostoimes I lisaga on esitatud kinnitavad andmed seemnetoidulistele lindudele avalduva pikaajalise ohu kohta, viis algne referentliikmesriik Ühendkuningriik (4) läbi andmete hindamise, mille liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) läbi vaatasid. Esitatud teabe põhjal järeldas toiduohutusamet, et ipkonasooli iseloomulike kasutusviiside puhul avaldub lindudele suur pikaajaline oht (5). |
| --- | --- |

(2)

Pärast seda, kui rakendusmääruse (EL) nr 571/2014 artikli 1 kohaselt koostoimes I lisaga on esitatud kinnitavad andmed seemnetoidulistele lindudele avalduva pikaajalise ohu kohta, viis algne referentliikmesriik Ühendkuningriik (4) läbi andmete hindamise, mille liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) läbi vaatasid. Esitatud teabe põhjal järeldas toiduohutusamet, et ipkonasooli iseloomulike kasutusviiside puhul avaldub lindudele suur pikaajaline oht (5).

| (3) | Euroopa Kemikaaliameti riskihindamise komitee võttis 9. märtsil 2018 kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (6) artikli 37 lõikega 4 vastu arvamuse, (7) milles jõuti muu hulgas järeldusele, et ipkonasool vastab 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks klassifitseerimise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Kemikaaliameti riskihindamise komitee võttis 9. märtsil 2018 kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (6) artikli 37 lõikega 4 vastu arvamuse, (7) milles jõuti muu hulgas järeldusele, et ipkonasool vastab 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks klassifitseerimise kriteeriumidele.

| (4) | Sellest tulenevalt muudeti komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/1182 (8) määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa ja klassifitseeriti ipkonasool 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks. |
| --- | --- |

(4)

Sellest tulenevalt muudeti komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/1182 (8) määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa ja klassifitseeriti ipkonasool 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 4 lõike 3 punkti e alapunktile ii võib toimeaine heaks kiita üksnes juhul, kui seda sisaldaval taimekaitsevahendil ei ole lubamatut mõju keskkonnale, eelkõige muudele liikidele peale sihtliikide, ning selliste muude liikide hulka kuuluvad linnud. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 4 lõike 3 punkti e alapunktile ii võib toimeaine heaks kiita üksnes juhul, kui seda sisaldaval taimekaitsevahendil ei ole lubamatut mõju keskkonnale, eelkõige muudele liikidele peale sihtliikide, ning selliste muude liikide hulka kuuluvad linnud.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 3.6.4 kohaselt kiidetakse toimeaine heaks üksnes juhul, kui see ei ole klassifitseeritud või ei kuulu klassifitseerimisele määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks, välja arvatud juhul, kui inimeste kokkupuude selle taimekaitsevahendis sisalduva toimeainega on kavandatavates realistlikes kasutustingimustes väheoluline. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 3.6.4 kohaselt kiidetakse toimeaine heaks üksnes juhul, kui see ei ole klassifitseeritud või ei kuulu klassifitseerimisele määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks, välja arvatud juhul, kui inimeste kokkupuude selle taimekaitsevahendis sisalduva toimeainega on kavandatavates realistlikes kasutustingimustes väheoluline.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 21 lõike 1 kohaselt teatas komisjon liikmesriikidele, toiduohutusametile ja taotlejale, et tema hinnangul ei pruugi kõnealuse määruse artikli 4 lõike 3 punkti e alapunktis ii ja II lisa punktis 3.6.4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid olla enam täidetud, kuna on tuvastatud lindudele avalduv suur pikaajaline oht ja ipkonasool on klassifitseeritud 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks. Komisjon palus taotlejal esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 21 lõike 1 kohaselt teatas komisjon liikmesriikidele, toiduohutusametile ja taotlejale, et tema hinnangul ei pruugi kõnealuse määruse artikli 4 lõike 3 punkti e alapunktis ii ja II lisa punktis 3.6.4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid olla enam täidetud, kuna on tuvastatud lindudele avalduv suur pikaajaline oht ja ipkonasool on klassifitseeritud 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks. Komisjon palus taotlejal esitada oma märkused.

| (8) | Taotleja esitas märkused ja lisateabe, mida uus referentliikmesriik Belgia kaalus ja hindas. |
| --- | --- |

(8)

Taotleja esitas märkused ja lisateabe, mida uus referentliikmesriik Belgia kaalus ja hindas.

| (9) | Komisjon palus toiduohutusametil võtta arvesse taotleja esitatud teavet ja ühtlasi uue referentliikmesriigi hinnangut, ning eelkõige võtta arvesse ohte, mida ipkonasooli tüüpiline kasutusviis lindudele avaldab, ning seda, kas võib täidetuks lugeda nõude, et inimeste toidu kaudu ja muul viisil kui toidu kaudu toimuv kokkupuude oleks väheoluline, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 3.6.4. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon palus toiduohutusametil võtta arvesse taotleja esitatud teavet ja ühtlasi uue referentliikmesriigi hinnangut, ning eelkõige võtta arvesse ohte, mida ipkonasooli tüüpiline kasutusviis lindudele avaldab, ning seda, kas võib täidetuks lugeda nõude, et inimeste toidu kaudu ja muul viisil kui toidu kaudu toimuv kokkupuude oleks väheoluline, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 3.6.4.

| (10) | 1. veebruaril 2022 esitas toiduohutusamet komisjonile oma seisukoha, (9) milles ta märkis, et kuigi ipkonasooli jääkide sisaldus toidus on väiksem kui vaikeväärtus 0,01 mg/kg ja seega on toidu kaudu toimuv kokkupuude ipkonasooliga eeldatavasti väheoluline, on esitatud uuringute piiratuse tõttu selgusetu, milline on käitlejate ja töötajate kokkupuude. Eelkõige ei hõlmanud uuring mõõtmisi seoses käitlejate kokkupuutega varustuse puhastamise ajal ning pakendamise käigus toimunud kokkupuudet minimeeriti tänu äärmiselt automatiseeritud protsessile, mistõttu oli uuringu representatiivsus piiratud, arvestades liidus üldiselt kasutatavat seemnete töötlemise praktikat. Seega oli uuringu kasutatavus piiratud. Peale selle oli töötajaid käsitleva uuringu väärtus piiratud, kuna see sisaldas andmeid ainult kahe töötaja kohta. Lisaks ei saanud ühe asjaomase töötaja puhul pidada kokkupuudet väheoluliseks, isegi kui võtta arvesse isikukaitsevahendite kasutamist. |
| --- | --- |

(10)

1. veebruaril 2022 esitas toiduohutusamet komisjonile oma seisukoha, (9) milles ta märkis, et kuigi ipkonasooli jääkide sisaldus toidus on väiksem kui vaikeväärtus 0,01 mg/kg ja seega on toidu kaudu toimuv kokkupuude ipkonasooliga eeldatavasti väheoluline, on esitatud uuringute piiratuse tõttu selgusetu, milline on käitlejate ja töötajate kokkupuude. Eelkõige ei hõlmanud uuring mõõtmisi seoses käitlejate kokkupuutega varustuse puhastamise ajal ning pakendamise käigus toimunud kokkupuudet minimeeriti tänu äärmiselt automatiseeritud protsessile, mistõttu oli uuringu representatiivsus piiratud, arvestades liidus üldiselt kasutatavat seemnete töötlemise praktikat. Seega oli uuringu kasutatavus piiratud. Peale selle oli töötajaid käsitleva uuringu väärtus piiratud, kuna see sisaldas andmeid ainult kahe töötaja kohta. Lisaks ei saanud ühe asjaomase töötaja puhul pidada kokkupuudet väheoluliseks, isegi kui võtta arvesse isikukaitsevahendite kasutamist.

| (11) | Lisaks jõudis toiduohutusamet järeldusele, et ipkonasooli tüüpilistest kasutusviisidest tuleneb pikaajaline suur oht lindudele, isegi kui riskihindamises on arvesse võetud kõiki asjakohaseid täpsustusi. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks jõudis toiduohutusamet järeldusele, et ipkonasooli tüüpilistest kasutusviisidest tuleneb pikaajaline suur oht lindudele, isegi kui riskihindamises on arvesse võetud kõiki asjakohaseid täpsustusi.

| (12) | Komisjon palus taotlejal esitada oma märkused toiduohutusameti seisukoha ja ettepaneku kohta tühistada ipkonasooli heakskiit toiduohutusameti tuvastatud probleemide tõttu. Taotleja esitas oma märkused ja need on põhjalikult läbi vaadatud. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon palus taotlejal esitada oma märkused toiduohutusameti seisukoha ja ettepaneku kohta tühistada ipkonasooli heakskiit toiduohutusameti tuvastatud probleemide tõttu. Taotleja esitas oma märkused ja need on põhjalikult läbi vaadatud.

| (13) | Komisjon leiab, et ipkonasool ei vasta enam määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 4 lõike 3 punkti e alapunktis ii ja II lisa punktis 3.6.4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon leiab, et ipkonasool ei vasta enam määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 4 lõike 3 punkti e alapunktis ii ja II lisa punktis 3.6.4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele.

| (14) | Seepärast on asjakohane võtta ipkonasooli heakskiit tagasi. |
| --- | --- |

(14)

Seepärast on asjakohane võtta ipkonasooli heakskiit tagasi.

| (15) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta ja rakendusmäärus (EL) nr 571/2014 tuleks kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(15)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta ja rakendusmäärus (EL) nr 571/2014 tuleks kehtetuks tunnistada.

| (16) | Liikmesriikidele tuleks anda piisavalt aega ipkonasooli sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tagasi võtmiseks. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriikidele tuleks anda piisavalt aega ipkonasooli sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tagasi võtmiseks.

| (17) | Kui liikmesriigid annavad ipkonasooli sisaldavate taimekaitsevahenditega seoses ajapikendust kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, peab kõnealune ajavahemik olema võimalikult lühike ning lõppema hiljemalt 9 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist. |
| --- | --- |

(17)

Kui liikmesriigid annavad ipkonasooli sisaldavate taimekaitsevahenditega seoses ajapikendust kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, peab kõnealune ajavahemik olema võimalikult lühike ning lõppema hiljemalt 9 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

| (18) | Käesolev määrus ei piira õigust esitada määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 kohaselt uut taotlust ipkonasooli heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

(18)

Käesolev määrus ei piira õigust esitada määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 kohaselt uut taotlust ipkonasooli heakskiitmiseks.

| (19) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Heakskiidu tagasi võtmine

Toimeaine ipkonasooli heakskiit võetakse tagasi.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa B osast jäetakse välja 73. rida, milles käsitletakse ipkonasooli.

Artikkel 3

Üleminekumeetmed

Liikmesriigid tühistavad toimeainet ipkonasooli sisaldavate taimekaitsevahendite load hiljemalt 31. augustiks 2023.

Artikkel 4

Ajapikendus

Ajapikendus, mille liikmesriigid annavad kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, lõpeb 29. veebruaril 2024.

Artikkel 5

Kehtetuks tunnistamine

Rakendusmäärus (EL) nr 571/2014 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. mai 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 26. mai 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 571/2014, millega kiidetakse kooskõlas taimekaitsevahendite turulelaskmist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 heaks toimeaine ipkonasool ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 157, 27.5.2014, lk 96).

2

(3)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

3

(4)  Pärast Ühendkuningriigi väljaastumist Euroopa Liidust määrati komisjoni 31. jaanuari 2018. aasta rakendusmäärusega (EL) 2018/155 (millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 686/2012, millega jaotatakse liikmesriikide vahel pikendamismenetluse eesmärgil hindamiseks toimeained) ipkonasooli osas referentliikmesriigiks Belgia (ELT L 29, 1.2.2018, lk 8).

4

(5)  EFSA (Euroopa Toiduohutusamet), 2017. „Technical report on the outcome of the consultation with Member States, the applicant and EFSA on the pesticide risk assessment for ipconazole in light of confirmatory data“ („Ipkonasooli pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva liikmesriikide, taotleja ja Euroopa Toiduohutusametiga peetud konsultatsiooni tulemuste tehniline aruanne, milles on arvesse võetud kinnitavaid andmeid“), EFSA toetav väljaanne 2017:EN-1260.; doi:10.2903/sp.efsa.2017.EN-1260.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

6

(7)  Committee for Risk Assessment, Opinion proposing harmonised classification and labelling at EU level of ipconazole (ISO); (1RS,2SR,5RS;1RS,2SR,5SR)-2-(4-chlorobenzyl)-5-isopropyl-1-(1H-1,2,4-triazol-1-ylmethyl)cyclopentanol [CAS No. 125225-28–7 (all stereoisomers); CAS No. 115850-69–6 (cis-cis racemate); CAS No. 115937-89–8 (cis-trans racemate)] EC Number: - CAS Number: - CLH-O-0000001412-86–198/F (Euroopa Kemikaaliameti riskihindamise komitee arvamus, milles tehakse ettepanek ipkonasooli (ISO) (1RS,2SR,5RS;1RS,2SR,5SR)-2-(4-klorobensüül)-5-isopropüül-1-(1H-1,2,4-triasool-1-üülmetüül)tsüklopentanool [CASi nr 125225-28–7 (kõik stereoisomeerid); CASi nr 115850-69–6 (cis-cis ratsemaat); CASi nr 115937-89–8 (cis-trans ratsemaat); EÜ number: -; CASi number: -] ühtse klassifitseerimise ja märgistamise kohta ELi tasandil); CLH-O-0000001412-86–198/F.

7

RS

SR

RS

RS

SR

SR

H

cis

cis

cis

trans

RS

SR

RS

RS

SR

SR

H

cis

cis

cis

trans

(8)  Komisjoni 19. mai 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/1182, millega muudetakse ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa selle kohandamiseks tehnika ja teaduse arenguga (ELT L 261, 11.8.2020, lk 2).

8

(9)  EFSA Panel (Euroopa Toiduohutusamet), 2022, Statement concerning the review of the approval of the active substance ipconazole. (Seisukoht toimeaine ipkonasooli heakskiidu läbivaatamise kohta), EFSA Journal 2022;20(8):7133, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2022.7133.

9

---

OTSUSED

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/23

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2023/940,

4. mai 2023,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga loodud õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitees seoses kõnealuse lepingu artikli 635 lõikes 1 osutatud vastastikuse abi taotluste tüüpvormi kehtestamisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 82 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 2021. aasta otsust (EL) 2021/689 ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (1),

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vaheline kaubandus- ja koostööleping (2) (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) sõlmiti otsusega (EL) 2021/689. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vaheline kaubandus- ja koostööleping (2) (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) sõlmiti otsusega (EL) 2021/689.

| (2) | Kaubandus- ja koostöölepingu kolmanda osa VIII jaotis täiendab 20. aprillil 1959 Strasbourgis sõlmitud kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni, 17. märtsil 1978 Strasbourgis sõlmitud vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni lisaprotokolli ja 8. novembril 2001 Strasbourgis sõlmitud vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni teise lisaprotokolli sätteid ning hõlbustab nende kohaldamist ühelt poolt liikmesriikide ja teiselt poolt Ühendkuningriigi vahel. |
| --- | --- |

(2)

Kaubandus- ja koostöölepingu kolmanda osa VIII jaotis täiendab 20. aprillil 1959 Strasbourgis sõlmitud kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni, 17. märtsil 1978 Strasbourgis sõlmitud vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni lisaprotokolli ja 8. novembril 2001 Strasbourgis sõlmitud vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni teise lisaprotokolli sätteid ning hõlbustab nende kohaldamist ühelt poolt liikmesriikide ja teiselt poolt Ühendkuningriigi vahel.

| (3) | Kooskõlas aluslepingutega kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/41/EL, (3) mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades, ning nõukogu 29. mai 2000. aasta akti, millega kehtestatakse Euroopa Liidu liikmesriikide vaheline vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitlev konventsioon (4). |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas aluslepingutega kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/41/EL, (3) mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades, ning nõukogu 29. mai 2000. aasta akti, millega kehtestatakse Euroopa Liidu liikmesriikide vaheline vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitlev konventsioon (4).

| (4) | Vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artikli 635 lõikele 1 kehtestab õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee kõnealuse lepingu lisa vastuvõtmise kaudu vastastikuse abi taotluste tüüpvormi. Kui õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee võtab vastu otsuse kehtestada selline tüüpvorm, tuleb kaubandus- ja koostöölepingu artikli 635 lõike 2 kohaselt kasutada vastastikuse abi taotluste esitamiseks kõnealust vormi. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artikli 635 lõikele 1 kehtestab õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee kõnealuse lepingu lisa vastuvõtmise kaudu vastastikuse abi taotluste tüüpvormi. Kui õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee võtab vastu otsuse kehtestada selline tüüpvorm, tuleb kaubandus- ja koostöölepingu artikli 635 lõike 2 kohaselt kasutada vastastikuse abi taotluste esitamiseks kõnealust vormi.

| (5) | Vastastikuse abi taotluste tüüpvorm hõlbustab vastastikuse abi andmist ühelt poolt liikmesriikide ja teiselt poolt Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahel, sest selles näidatakse ära kogu vajalik teave, mida vastastikuse abi taotlus peaks sisaldama. |
| --- | --- |

(5)

Vastastikuse abi taotluste tüüpvorm hõlbustab vastastikuse abi andmist ühelt poolt liikmesriikide ja teiselt poolt Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahel, sest selles näidatakse ära kogu vajalik teave, mida vastastikuse abi taotlus peaks sisaldama.

| (6) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitees võetav seisukoht. |
| --- | --- |

(6)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitees võetav seisukoht.

| (7) | Kaubandus- ja koostööleping on kõikidele liikmesriikidele siduv vastavalt otsusele (EL) 2021/689, mille materiaalõiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 217. |
| --- | --- |

(7)

Kaubandus- ja koostööleping on kõikidele liikmesriikidele siduv vastavalt otsusele (EL) 2021/689, mille materiaalõiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 217.

| (8) | Otsuse (EL) 2021/689 alusel on kaubandus- ja koostöölepingu kolmas osa Taanile ja Iirimaale siduv ning mõlemad riigid osalevad seetõttu käesoleva otsuse (millega rakendatakse kaubandus- ja koostöölepingut) vastuvõtmisel ja kohaldamisel, |
| --- | --- |

(8)

Otsuse (EL) 2021/689 alusel on kaubandus- ja koostöölepingu kolmas osa Taanile ja Iirimaale siduv ning mõlemad riigid osalevad seetõttu käesoleva otsuse (millega rakendatakse kaubandus- ja koostöölepingut) vastuvõtmisel ja kohaldamisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel kaubandus- ja koostöölepinguga loodud õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitees seoses vastastikuse abi taotluste tüüpvormi kehtestamisega, on esitatud käesolevale otsusele lisatud erikomitee otsuse eelnõus.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 4. mai 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  ELT L 149, 30.4.2021, lk 2.

1

(2)  
  ELT L 149, 30.4.2021, lk 10.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/41/EL mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades (ELT L 130, 1.5.2014, lk 1).

3

(4)  
  EÜT C 197, 12.7.2000, lk 1.

4

---

EELNÕU

ÜHELT POOLT EUROOPA LIIDU JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE NING TEISELT POOLT SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI VAHELISE KAUBANDUS- JA KOOSTÖÖLEPINGU ARTIKLI 8 LÕIKE 1 PUNKTI r ALUSEL LOODUD ERIKOMITEE OTSUS nr ...,

...,

millega kehtestatakse vastastikuse abi taotluste tüüpvorm (2023 (1)/...)

ÕIGUSKAITSE JA ÕIGUSALASE KOOSTÖÖ ERIKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelist kaubandus- ja koostöölepingut (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“), eriti selle artikli 635 lõiget 1,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Võetakse vastu kaubandus- ja koostöölepingu 50. lisa, millega kehtestatakse kriminaalasjades vastastikuse abi taotluste tüüpvorm, nagu see on esitatud käesoleva otsuse liites.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäevale järgneva kolmanda kuu esimesel päeval.

...,

Õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee nimel

kaaseesistujad

---

(1)  Kaubandus- ja koostöölepingu 1. lisa reegli 9 lõike 2 kohaselt registreerib sekretariaat iga otsuse või soovituse ning lisab seerianumbri ja vastuvõtmise kuupäeva.

1

---

Liide

Kaubandus- ja koostöölepingu 50. LISA

VASTASTIKUSE ABI TAOTLUS KRIMINAALASJADES

Seda vormi kasutavad pädevad asutused, kellel on Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu alusel kohustus seda kasutada.

Kooskõlas kehtivate andmekaitsenõuetega peab esitatav teave olema asjakohane ega tohi minna kaugemale sellest, mis on taotluse täitmiseks vajalik.

| A JAGU
  Viitenumber: ...
  Taotlev riik: ...
  Taotlev asutus: ...
  Täitev riik: ...
  Täitev asutus (kui see on teada): ... |
| --- |
| B JAGU.   Kiireloomulisus
  Palun märkige, kas asi on kiireloomuline järgmisel põhjusel:






  ☐ | esineb tõendite varjamise või hävitamise oht |

A JAGU

Viitenumber: ...

Taotlev riik: ...

Taotlev asutus: ...

Täitev riik: ...

Täitev asutus (kui see on teada): ...

B JAGU.   Kiireloomulisus

Palun märkige, kas asi on kiireloomuline järgmisel põhjusel:

☐

esineb tõendite varjamise või hävitamise oht

| ☐ | kohtuliku arutamise päev on kohe kätte jõudmas |
| --- | --- |

☐

kohtuliku arutamise päev on kohe kätte jõudmas

| ☐ | isik on vahi all |
| --- | --- |

☐

isik on vahi all

| ☐ | aegumistähtaeg hakkab lõppema |
| --- | --- |

☐

aegumistähtaeg hakkab lõppema

| ☐ | muu põhjus |
| --- | --- |

☐

muu põhjus

Täpsustage:

...

Taotluse täitmise tähtajad on sätestatud kaubandus- ja koostöölepingu artiklis 640. Kui taotlus on kiireloomuline ja/või nõuab meetmete võtmist konkreetseks kuupäevaks/konkreetsel kuupäeval, täpsustage ja selgitage selle põhjust: ...

...

C JAGU.   Konfidentsiaalsus

| ☐ | Taotlus on konfidentsiaalne |
| --- | --- |

☐

Taotlus on konfidentsiaalne

Esitage võimaluse korral lisateavet: ...

...

D JAGU.   Seos varasemate või samal ajal esitatud abitaotlustega

Asjakohasel juhul märkige, milliseid meetmeid on käimasoleva menetluse või seotud menetluste käigus võetud, et koguda tõendeid muude kanalite kaudu. Palun märkige, kas käesolev vastastikuse abi taotlus täiendab mõnda varasemat või samaaegset abitaotlust, mis on esitatud kas täitvale riigile või mõnele muule riigile.

☐   Eelnev koostöö õiguskaitseasutuste, prokuröride või muude ametiasutuste või -isikutega

Esitage andmed taotleva riigi eelnevate kontaktide kohta, sealhulgas asjaomase riigi nimi, asutus, millega ühendust võeti, ning asjakohased kontaktandmed ja viitenumbrid:...

...

...

☐   Seotud varasem või samal ajal esitatud vastastikuse abi taotlus või Euroopa uurimismäärus

Esitage teave, mis on vajalik teiste taotluste kindlakstegemiseks, sealhulgas riigi nimi, asutus, kellele taotlus edastati, taotluse kuupäev ning taotleva ja täitva asutuse antud viitenumbrid: ...

...

...

☐   Muu

Kui see on asjakohane, esitage teise abitaotlusega seotud teave:...

...

...

E JAGU.   Taotluse põhjused

1.   Süüteo (süütegude) liigitus

Selleks et taotlus saadetaks pädevale asutusele, selgitage palun, milline on taotluse aluseks oleva süüteo (süütegude) laad ja õiguslik kvalifikatsioon: ...

...

...

Märkige ette nähtud maksimaalne karistus ja aegumistähtaeg ning lisage võimaluse korral õigusnormi/seaduse tekst, sealhulgas asjakohased sätted karistuste kohta:

...

...

2.   Asjaolude kokkuvõte

Taotluse aluseks oleva süüteo (süütegude) kirjeldus ja kokkuvõte selle (nende) asjaoludest: ...

...

...

Menetlusdokumentide ja kohtuotsuste kättetoimetamise taotluse korral esitage kättetoimetatava(te) dokumendi (dokumentide) ja/või otsuse (otsuste) lühikokkuvõte, kui see ei ole täitva riigi keeles kättesaadav: ...

...

Muu taotluse korral kirjeldage, kuidas taotletavad tõendid/meetmed võivad aidata süütegu(sid) uurida ja selle (nende) eest vastutusele võtta: ...

...

Uurimise/menetluse etapp:

| ☐ | uurimine |
| --- | --- |

☐

uurimine

| ☐ | süüdistuse esitamine |
| --- | --- |

☐

süüdistuse esitamine

| ☐ | kohtulik arutamine |
| --- | --- |

☐

kohtulik arutamine

| ☐ | muu (täpsustage): ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

☐

muu (täpsustage): ...

...

...

Tõendite kogumisega seotud võimalike riskide kirjeldus: ...

...

...

Võimaluse korral muu teave, mida taotlev riik peab täitva asutuse jaoks abitaotluse täitmisel kasulikuks: ...

...

...

3.   Kas asjaomane süütegu kujutab endast kaubandus- ja koostöölepingu artikli 640 lõikes 6 osutatud liikluseeskirjade rikkumist:

| ☐ | jah |
| --- | --- |

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

4.   Taotlusega seotud menetluse laad:

| ☐ | menetlus, mida toimetatakse seoses süüteoga, mille eest karistamine kuulub abitaotluse esitamise ajal taotleva riigi õigusasutuste pädevusse |
| --- | --- |

☐

menetlus, mida toimetatakse seoses süüteoga, mille eest karistamine kuulub abitaotluse esitamise ajal taotleva riigi õigusasutuste pädevusse

| ☐ | menetlus, mida toimetavad haldusasutused seoses taotleva või täitva riigi õiguse kohaselt õiguserikkumisena karistatava teoga, kui selle käigus tehtud otsuse põhjal võib alustada menetlust eelkõige kriminaalasjades pädevas kohtus |
| --- | --- |

☐

menetlus, mida toimetavad haldusasutused seoses taotleva või täitva riigi õiguse kohaselt õiguserikkumisena karistatava teoga, kui selle käigus tehtud otsuse põhjal võib alustada menetlust eelkõige kriminaalasjades pädevas kohtus

F JAGU.   Asjaomaste füüsiliste või juriidiliste isikute andmed

Esitage üksnes teave, mis on asjakohane ega lähe käesoleva taotluse jaoks vajalikust kaugemale. Kui tegemist on rohkem kui ühe isikuga, esitage teave iga isiku kohta.

| 1. | Märkige kogu teave, mis on teada isiku(te) kohta, keda meede puudutab






  i) | Füüsiline isik (füüsilised isikud)
  Nimi: ...
  Eesnimi (-nimed): ...
  Asjakohasel juhul muu nimi (muud nimed): ...
  Asjakohasel juhul varjunimed: ...
  Sugu: ...
  Kodakondsus: ...
  Isikukood või sotsiaalkindlustusnumber: ...
  Võimaluse korral isikut tõendava dokumendi (tõendavate dokumentide) (ID-kaart, pass) liik ja number:
  ...
  Sünniaeg: ...
  Sünnikoht: ...
  Elukoht ja/või teadaolev aadress; kui aadress ei ole teada, siis märkige viimane teadaolev aadress:
  ...
  Töökoht (sealhulgas kontaktandmed): ...
  Muud kontaktandmed (e-post, telefoninumber): ...
  Keel(ed), mida isik mõistab: ...
  Palun kirjeldage, milline on asjaomase isiku roll menetluses:






  ☐ | kahtlustatav või süüdistatav |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Märkige kogu teave, mis on teada isiku(te) kohta, keda meede puudutab

i)

Füüsiline isik (füüsilised isikud)

Nimi: ...

Eesnimi (-nimed): ...

Asjakohasel juhul muu nimi (muud nimed): ...

Asjakohasel juhul varjunimed: ...

Sugu: ...

Kodakondsus: ...

Isikukood või sotsiaalkindlustusnumber: ...

Võimaluse korral isikut tõendava dokumendi (tõendavate dokumentide) (ID-kaart, pass) liik ja number:

...

Sünniaeg: ...

Sünnikoht: ...

Elukoht ja/või teadaolev aadress; kui aadress ei ole teada, siis märkige viimane teadaolev aadress:

...

Töökoht (sealhulgas kontaktandmed): ...

Muud kontaktandmed (e-post, telefoninumber): ...

Keel(ed), mida isik mõistab: ...

Palun kirjeldage, milline on asjaomase isiku roll menetluses:

☐

kahtlustatav või süüdistatav

| ☐ | kannatanu |
| --- | --- |

☐

kannatanu

| ☐ | tunnistaja |
| --- | --- |

☐

tunnistaja

| ☐ | ekspert |
| --- | --- |

☐

ekspert

| ☐ | kolmas isik |
| --- | --- |

☐

kolmas isik

| ☐ | muu (täpsustage): ... |
| --- | --- |

☐

muu (täpsustage): ...

| ii) | Juriidiline isik (juriidilised isikud)
  Nimi: ...
  Juriidilise isiku õiguslik vorm: ...
  Asjakohasel juhul lühinimi, tavanimi või ärinimi:
  ...
  Registreeritud asukoht/tegevuskoht: ...
  Registreerimisnumber: ...
  Juriidilise isiku aadress: ...
  Muud kontaktandmed (e-post, telefoninumber): ...
  Juriidilise isiku esindaja nimi: ...
  Palun kirjeldage, milline on asjaomase isiku roll menetluses:






  ☐ | kahtlustatav või süüdistatav |
| --- | --- | --- |

ii)

Juriidiline isik (juriidilised isikud)

Nimi: ...

Juriidilise isiku õiguslik vorm: ...

Asjakohasel juhul lühinimi, tavanimi või ärinimi:

...

Registreeritud asukoht/tegevuskoht: ...

Registreerimisnumber: ...

Juriidilise isiku aadress: ...

Muud kontaktandmed (e-post, telefoninumber): ...

Juriidilise isiku esindaja nimi: ...

Palun kirjeldage, milline on asjaomase isiku roll menetluses:

☐

kahtlustatav või süüdistatav

| ☐ | kannatanu |
| --- | --- |

☐

kannatanu

| ☐ | tunnistaja |
| --- | --- |

☐

tunnistaja

| ☐ | ekspert |
| --- | --- |

☐

ekspert

| ☐ | kolmas isik |
| --- | --- |

☐

kolmas isik

| ☐ | muu (täpsustage): ... |
| --- | --- |

☐

muu (täpsustage): ...

| 2. | Muu asjakohane teave:
  ...
  ... |
| --- | --- |

2.

Muu asjakohane teave:

...

...

G JAGU.   Taotletav meede

| 1. | Palun täpsustage, millist meedet taotlete:






  ☐ | läbiotsimine ja konfiskeerimine (selle valiku korral tuleb täita H1 jagu) |
| --- | --- | --- |

1.

Palun täpsustage, millist meedet taotlete:

☐

läbiotsimine ja konfiskeerimine (selle valiku korral tuleb täita H1 jagu)

| ☐ | dokumentide ja/või äridokumentide edastamine |
| --- | --- |

☐

dokumentide ja/või äridokumentide edastamine

| ☐ | pangalt või muult finantsasutuselt pärit teabe edastamine (selle valiku korral tuleb täita H2 jagu) |
| --- | --- |

☐

pangalt või muult finantsasutuselt pärit teabe edastamine (selle valiku korral tuleb täita H2 jagu)

| ☐ | menetlusdokumentide ja kohtuotsuste kättetoimetamine taotlust täitva riigi abiga |
| --- | --- |

☐

menetlusdokumentide ja kohtuotsuste kättetoimetamine taotlust täitva riigi abiga

| ☐ | sellise teabe või selliste tõendite edastamine, mis on juba taotlust täitva riigi valduses |
| --- | --- |

☐

sellise teabe või selliste tõendite edastamine, mis on juba taotlust täitva riigi valduses

| ☐ | politsei- või õigusasutuse andmebaasides hoitava teabe edastamine |
| --- | --- |

☐

politsei- või õigusasutuse andmebaasides hoitava teabe edastamine

| ☐ | ütlused ja ülekuulamised (selle valiku korral tuleb täita F jagu (asjaomaste füüsiliste või juriidiliste isikute andmed) ja I jagu (täitmiseks vajalikud formaalsused ja menetlused)):






  ☐ | tunnistaja |
| --- | --- | --- |

☐

ütlused ja ülekuulamised (selle valiku korral tuleb täita F jagu (asjaomaste füüsiliste või juriidiliste isikute andmed) ja I jagu (täitmiseks vajalikud formaalsused ja menetlused)):

☐

tunnistaja

| ☐ | ekspert |
| --- | --- |

☐

ekspert

| ☐ | kahtlustatav või süüdistatav |
| --- | --- |

☐

kahtlustatav või süüdistatav

| ☐ | kannatanu |
| --- | --- |

☐

kannatanu

| ☐ | kolmas isik |
| --- | --- |

☐

kolmas isik

| ☐ | ülekuulamine videokonverentsi või telefonikonverentsi teel või muu audiovisuaalse edastamisvahendi abil (selle valiku korral tuleb täita H4 jagu):






  ☐ | tunnistaja |
| --- | --- | --- |

☐

ülekuulamine videokonverentsi või telefonikonverentsi teel või muu audiovisuaalse edastamisvahendi abil (selle valiku korral tuleb täita H4 jagu):

☐

tunnistaja

| ☐ | ekspert |
| --- | --- |

☐

ekspert

| ☐ | kahtlustatav või süüdistatav |
| --- | --- |

☐

kahtlustatav või süüdistatav

| ☐ | kannatanu |
| --- | --- |

☐

kannatanu

| ☐ | kolmas isik |
| --- | --- |

☐

kolmas isik

| ☐ | abonendi-/olemi andmete edastamine (selle valiku korral tuleb täita H3 jagu) |
| --- | --- |

☐

abonendi-/olemi andmete edastamine (selle valiku korral tuleb täita H3 jagu)

| ☐ | andmeliiklusandmete/sündmuseid käsitlevate (sealhulgas asukoha-) andmete edastamine (selle valiku korral tuleb täita H3 jagu) |
| --- | --- |

☐

andmeliiklusandmete/sündmuseid käsitlevate (sealhulgas asukoha-) andmete edastamine (selle valiku korral tuleb täita H3 jagu)

| ☐ | sisuandmete edastamine (selle valiku korral tuleb täita H3 jagu) |
| --- | --- |

☐

sisuandmete edastamine (selle valiku korral tuleb täita H3 jagu)

| ☐ | uurimismeede, mis eeldab tõendite kogumist reaalajas, pidevalt ja konkreetse aja jooksul:






  ☐ | pangatoimingute ja muude finantstehingute jälgimine |
| --- | --- | --- |

☐

uurimismeede, mis eeldab tõendite kogumist reaalajas, pidevalt ja konkreetse aja jooksul:

☐

pangatoimingute ja muude finantstehingute jälgimine

| ☐ | kontrollialused saadetised |
| --- | --- |

☐

kontrollialused saadetised

| ☐ | muu (täpsustage): ... |
| --- | --- |

☐

muu (täpsustage): ...

| ☐ | ajutine meede (ajutised meetmed) tõendite säilitamiseks, et jäädvustada konkreetne olukord või kaitsta ohustatud õiguslikke huve (selle valiku korral tuleb täita H5 jagu) |
| --- | --- |

☐

ajutine meede (ajutised meetmed) tõendite säilitamiseks, et jäädvustada konkreetne olukord või kaitsta ohustatud õiguslikke huve (selle valiku korral tuleb täita H5 jagu)

| ☐ | vahistatud isiku ajutine üleviimine taotlevasse riiki (selle valiku korral tuleb täita H6 jagu) |
| --- | --- |

☐

vahistatud isiku ajutine üleviimine taotlevasse riiki (selle valiku korral tuleb täita H6 jagu)

| ☐ | vahistatud isiku ajutine üleviimine taotlust täitvasse riiki (selle valiku korral tuleb täita H6 jagu) |
| --- | --- |

☐

vahistatud isiku ajutine üleviimine taotlust täitvasse riiki (selle valiku korral tuleb täita H6 jagu)

| ☐ | varjatud uurimine (selle valiku korral tuleb täita H7 jagu) |
| --- | --- |

☐

varjatud uurimine (selle valiku korral tuleb täita H7 jagu)

| ☐ | muu (täpsustage): ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

☐

muu (täpsustage): ...

...

...

| 2. | Kirjeldage taotletavat abi ja märkige ära tõendite asukohad või arvatavad asukohad, kui need on teada, ning esitage kogu meetme rakendamiseks vajalik teave. Konkreetsete formaalsuste või menetluste järgimise taotlemiseks täitke I jagu: ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

2.

Kirjeldage taotletavat abi ja märkige ära tõendite asukohad või arvatavad asukohad, kui need on teada, ning esitage kogu meetme rakendamiseks vajalik teave. Konkreetsete formaalsuste või menetluste järgimise taotlemiseks täitke I jagu: ...

...

...

...

H JAGU.   Lisanõuded teatavate meetmete korral

Täitke taotletava(te) uurimismeetme(te)ga seotud jaod

H1 JAGU.   Läbiotsimine ja konfiskeerimine

Läbiotsimisega seotud füüsiline või juriidiline isik. Kui tegemist on rohkem kui ühe isikuga, esitage teave iga isiku kohta:

...

...

Läbiotsitavad ruumid. Palun esitage üksikasjad selle kohta, kuidas isik on ruumidega seotud. Kui tegemist on rohkem kui ühe isikuga, esitage teave iga isiku kohta: ...

...

...

Milliseid tõendeid otsitakse? Kirjeldage võimalikult üksikasjalikult materjali, mida soovite otsida: ...

...

...

Miks te usute, et tõendid leitakse tõenäoliselt eespool nimetatud kohas, ning miks need on uurimise seisukohast asjakohased ja olulise väärtusega: ...

...

...

Kas on võimalik, et leitakse kutsesaladuse alla kuuluvat materjali? Kui on, siis palun täpsustage:

...

...

...

Kas läbiotsimise juures peab viibima mõni taotleva riigi ametnik? (Kui peab, siis esitage üksikasjad I jaos):

| ☐ | jah |
| --- | --- |

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

Teadaolevad andmed teistes riikides toimetatavate uurimiste kohta, millel võib olla mõju käesolevale läbiotsimis- ja konfiskeerimistaotlusele: ...

...

...

Esitage läbiotsimise ja konfiskeerimisega seotud muu asjakohane teave:

...

H2 JAGU.   Teave pangakontode või muude finantskontode kohta

Kui tegemist on rohkem kui ühe kontoga, esitage teave iga konto kohta.

Palun täpsustage, millist teavet taotlete:

| ☐ | teave pangakontode kohta, mida isik omab või mille suhtes tal on volitus |
| --- | --- |

☐

teave pangakontode kohta, mida isik omab või mille suhtes tal on volitus

| ☐ | teave muude finantskontode kohta, mida isik omab või mille suhtes tal on volitus |
| --- | --- |

☐

teave muude finantskontode kohta, mida isik omab või mille suhtes tal on volitus

| ☐ | teave pangatoimingute kohta:






  ☐ | pangakonto väljavõtted |
| --- | --- | --- |

☐

teave pangatoimingute kohta:

☐

pangakonto väljavõtted

| ☐ | konto avamise dokumendid |
| --- | --- |

☐

konto avamise dokumendid

| ☐ | volitus või täiendav konto omanik |
| --- | --- |

☐

volitus või täiendav konto omanik

| ☐ | muu (täpsustage): ... |
| --- | --- |

☐

muu (täpsustage): ...

| ☐ | teave muude finantstehingute kohta:






  ☐ | kontoväljavõtted |
| --- | --- | --- |

☐

teave muude finantstehingute kohta:

☐

kontoväljavõtted

| ☐ | konto avamise dokumendid |
| --- | --- |

☐

konto avamise dokumendid

| ☐ | volitus või täiendav konto omanik |
| --- | --- |

☐

volitus või täiendav konto omanik

| ☐ | muu (täpsustage): ... |
| --- | --- |

☐

muu (täpsustage): ...

Võimaluse korral esitage järgmised andmed:

| | konto omaniku nimi: ... |
| --- | --- |

konto omaniku nimi: ...

| | panga/finantsasutuse nimi: ... |
| --- | --- |

panga/finantsasutuse nimi: ...

| | IBAN või kontonumber ja panga kood: ... |
| --- | --- |

IBAN või kontonumber ja panga kood: ...

| | tehingute ajaline järgnevus: ... |
| --- | --- |

tehingute ajaline järgnevus: ...

| ☐ | muu (täpsustage): ... |
| --- | --- |

☐

muu (täpsustage): ...

Esitage täiendav põhjendus selle kohta, miks need tõendid on uurimise seisukohast tõenäoliselt asjakohased ja olulise väärtusega, ning selgitage, kuidas on konto toimepandud kuriteoga seotud:...

...

...

Vajaduse korral esitage kogu täiendav teave, mis on selle taotluse täitmiseks tõenäoliselt vajalik: ...

...

H3 JAGU.   Abonendi-, andmeliiklus-, asukoha- ja sisuandmed

Taotletavate andmete liik:

| ☐ | abonendi-/olemi andmed (nt telefoninumbri või IP-aadressi broneering), täpsustage: ...
  ... |
| --- | --- |

☐

abonendi-/olemi andmed (nt telefoninumbri või IP-aadressi broneering), täpsustage: ...

...

| ☐ | andmeliiklusandmed/sündmuseid käsitlevad andmed, täpsustage:... |
| --- | --- |

☐

andmeliiklusandmed/sündmuseid käsitlevad andmed, täpsustage:...

| ☐ | asukohaandmed, täpsustage: ... |
| --- | --- |

☐

asukohaandmed, täpsustage: ...

| ☐ | sisuandmed (nt veebi-/postkasti tõmmis või sõnumilogi, hetkvõte), täpsustage: ...
  ... |
| --- | --- |

☐

sisuandmed (nt veebi-/postkasti tõmmis või sõnumilogi, hetkvõte), täpsustage: ...

...

| ☐ | muu (täpsustage): ... |
| --- | --- |

☐

muu (täpsustage): ...

Kõik abonendi-, andmeliiklus- või asukohaandmete ja sisuandmete taotlused peavad sisaldama järgmist teavet:

| ☐ | kuupäev (PP/KK/AAAA): ... |
| --- | --- |

☐

kuupäev (PP/KK/AAAA): ...

| ☐ | ajatempel (tt:mm:ss): ... |
| --- | --- |

☐

ajatempel (tt:mm:ss): ...

| ☐ | ajavöönd: ... |
| --- | --- |

☐

ajavöönd: ...

Täiendavad üksikasjad, mis aitavad taotletavaid andmeid kindlaks teha:

| ☐ | IP-aadress (ja võimaluse korral pordinumber): ... |
| --- | --- |

☐

IP-aadress (ja võimaluse korral pordinumber): ...

| ☐ | telefoninumber (-numbrid): ... |
| --- | --- |

☐

telefoninumber (-numbrid): ...

| ☐ | IMEI-number (-numbrid): ... |
| --- | --- |

☐

IMEI-number (-numbrid): ...

| ☐ | muu (täpsustage): ... |
| --- | --- |

☐

muu (täpsustage): ...

H4 JAGU.   Video- või telefonikonverents või muud audiovisuaalsed edastamisvahendid

Kui taotlete ülekuulamist video- või telefonikonverentsi teel või muu audiovisuaalse edastamisvahendi abil,

| | märkige ülekuulamist korraldava asutuse nimi (lisage ülekuulamist läbiviiva isiku nimi/kontaktandmed/keel, kui need andmed on olemas): ...
  ... |
| --- | --- |

märkige ülekuulamist korraldava asutuse nimi (lisage ülekuulamist läbiviiva isiku nimi/kontaktandmed/keel, kui need andmed on olemas): ...

...

| | Kavandatud kuupäev(ad) (PP/KK/AAAA): ... |
| --- | --- |

Kavandatud kuupäev(ad) (PP/KK/AAAA): ...

| | Konverentsi algusaeg (tt:mm:ss): ... |
| --- | --- |

Konverentsi algusaeg (tt:mm:ss): ...

| | Ajavöönd: ... |
| --- | --- |

Ajavöönd: ...

| | Ülekuulamise ligikaudne kestus: ... |
| --- | --- |

Ülekuulamise ligikaudne kestus: ...

| | Tehnilised üksikasjad: | Tegevuskoha nimi: ... |
| --- | --- | --- |

Tehnilised üksikasjad:

Tegevuskoha nimi: ...

| | Sidesüsteem: ... |
| --- | --- |

Sidesüsteem: ...

| | Tehniku kontaktandmed (keel): ... |
| --- | --- |

Tehniku kontaktandmed (keel): ...

| | Ühenduse katsetamise kuupäev ja kellaaeg: ... |
| --- | --- |

Ühenduse katsetamise kuupäev ja kellaaeg: ...

| | Ühenduse katsetaja kontaktandmed, kui need on teada: ... |
| --- | --- |

Ühenduse katsetaja kontaktandmed, kui need on teada: ...

| | Keel ja suulise tõlke võimalused: ... |
| --- | --- |

Keel ja suulise tõlke võimalused: ...

| | Muud nõuded (täpsustage): ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

Muud nõuded (täpsustage): ...

...

...

...

| ☐ | Taotlus puudutab süüdistatavat või kahtlustatavat ning ülekuulamine on selle isikuga seotud kohtumenetluse osa
  Põhjus(ed), miks tunnistajal või eksperdil ei ole soovitav või võimalik isiklikult kohale tulla:
  ...
  Palun täpsustage, kas üksikisik, kahtlustatav või süüdistatav on andnud oma nõusoleku:






  ☐ | jah |
| --- | --- | --- |

☐

Taotlus puudutab süüdistatavat või kahtlustatavat ning ülekuulamine on selle isikuga seotud kohtumenetluse osa

Põhjus(ed), miks tunnistajal või eksperdil ei ole soovitav või võimalik isiklikult kohale tulla:

...

Palun täpsustage, kas üksikisik, kahtlustatav või süüdistatav on andnud oma nõusoleku:

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| ☐ | taotlen, et isikult küsitaks enne taotluse täitma hakkamist nõusolekut |
| --- | --- |

☐

taotlen, et isikult küsitaks enne taotluse täitma hakkamist nõusolekut

H5 JAGU.   Ajutised meetmed

Kui taotlete ajutist meedet eesmärgiga säilitada tõendeid, jäädvustada konkreetne olukord või kaitsta ohustatud õiguslikke huve, märkige, kas

| ☐ | ese edastatakse taotlevasse riiki |
| --- | --- |

☐

ese edastatakse taotlevasse riiki

| ☐ | ese jääb täitvasse riiki; märkige eeldatav kuupäev, mil: | ajutise meetme kohaldamine lõpetatakse: ... |
| --- | --- | --- |

☐

ese jääb täitvasse riiki; märkige eeldatav kuupäev, mil:

ajutise meetme kohaldamine lõpetatakse: ...

| | eseme kohta esitatakse järgmine taotlus: ... |
| --- | --- |

eseme kohta esitatakse järgmine taotlus: ...

H6 JAGU.   Vahistatud isiku üleviimine

| 1) | Kui taotlete uurimise eesmärgil vahistatud isiku ajutist üleviimist taotlevasse riiki, siis märkige, kas isik on üleviimisega nõus:
  ☐jah ☐ ei ☐ taotlen isikult nõusoleku küsimist |
| --- | --- |

1)

Kui taotlete uurimise eesmärgil vahistatud isiku ajutist üleviimist taotlevasse riiki, siis märkige, kas isik on üleviimisega nõus:

☐jah ☐ ei ☐ taotlen isikult nõusoleku küsimist

| 2) | Kui taotlete uurimise eesmärgil vahistatud isiku ajutist üleviimist taotlust täitvasse riiki, siis märkige, kas isik on üleviimisega nõus:
  ☐jah ☐ ei |
| --- | --- |

2)

Kui taotlete uurimise eesmärgil vahistatud isiku ajutist üleviimist taotlust täitvasse riiki, siis märkige, kas isik on üleviimisega nõus:

☐jah ☐ ei

Vajaduse korral esitage täiendav teave: ...

H7 JAGU.   Varjatud uurimine

Märkige põhjused, miks peate varjatud uurimist kriminaalmenetluse jaoks oluliseks:

...

...

...

Palun esitage järgmine teave:

| a) | varjatud uurimise aluse isiku kindlakstegemiseks vajalik teave: ... |
| --- | --- |

a)

varjatud uurimise aluse isiku kindlakstegemiseks vajalik teave: ...

| b) | varjatud meetme soovitud alguskuupäev ja kestus: ... |
| --- | --- |

b)

varjatud meetme soovitud alguskuupäev ja kestus: ...

| c) | sõidukite andmed/varjatud meetme rakendamise aadress: ... |
| --- | --- |

c)

sõidukite andmed/varjatud meetme rakendamise aadress: ...

| d) | vajaduse korral kogu täiendav teave, mis on selle taotluse täitmiseks vajalik:
  ...
  ... |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral kogu täiendav teave, mis on selle taotluse täitmiseks vajalik:

...

...

I JAGU.   Taotluse täitmiseks vajalikud formaalsused ja menetlused

| 1. | Märkige ja täitke vastavalt vajadusele






  ☐ | Taotlust täitva riigi asjaomane/pädev asutus peab täitma järgmisi formaalsusi ja järgima järgmisi menetlusi (lisage kõik täitvale isikule edastatavad andmed õiguste ja ettevaatusabinõude kohta, samuti hoiatused): ...
  ... |
| --- | --- | --- |

1.

Märkige ja täitke vastavalt vajadusele

☐

Taotlust täitva riigi asjaomane/pädev asutus peab täitma järgmisi formaalsusi ja järgima järgmisi menetlusi (lisage kõik täitvale isikule edastatavad andmed õiguste ja ettevaatusabinõude kohta, samuti hoiatused): ...

...

| 2. | Märkige ja täitke vastavalt vajadusele






  ☐ | Taotletakse võimalust, et üks või mitu taotleva riigi ametnikku saaksid taotluse täitmisel kohal viibida ja täitva riigi pädevaid asutusi abistada.
  Ametnike nimi, ametinimetus ja kontaktandmed:
  ...
  ...
  Keeled, mida võib suhtluseks kasutada, kui need erinevad J jaos osutatud keelest:...
  ...
  Taotleva riigi ametniku (ametnike) osutatava abi laad ja/või muud olulised üksikasjad:
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

2.

Märkige ja täitke vastavalt vajadusele

☐

Taotletakse võimalust, et üks või mitu taotleva riigi ametnikku saaksid taotluse täitmisel kohal viibida ja täitva riigi pädevaid asutusi abistada.

Ametnike nimi, ametinimetus ja kontaktandmed:

...

...

Keeled, mida võib suhtluseks kasutada, kui need erinevad J jaos osutatud keelest:...

...

Taotleva riigi ametniku (ametnike) osutatava abi laad ja/või muud olulised üksikasjad:

...

...

| 3. | Teabe ja/või tõendite turvaline edastamine
  Täpsustage turvaline elektrooniline edastusviis, kui elektrooniline edastamine on lubatud:
  ...
  ...
  Kui elektrooniline edastamine ei ole lubatud või ei ole käesoleval juhul asjakohane, teatage soovitud edastusviis: ...
  ... |
| --- | --- |

3.

Teabe ja/või tõendite turvaline edastamine

Täpsustage turvaline elektrooniline edastusviis, kui elektrooniline edastamine on lubatud:

...

...

Kui elektrooniline edastamine ei ole lubatud või ei ole käesoleval juhul asjakohane, teatage soovitud edastusviis: ...

...

J JAGU.   Taotleva asutuse andmed

| 1. | Taotleva asutuse nimi: ...
  Esindaja/kontaktpunkti nimi: ...
  Aadress: ...
  Telefoninumber (riigikood) (piirkonna/linna suunanumber): ...
  E-post: ... |
| --- | --- |

1.

Taotleva asutuse nimi: ...

Esindaja/kontaktpunkti nimi: ...

Aadress: ...

Telefoninumber (riigikood) (piirkonna/linna suunanumber): ...

E-post: ...

| 2. | Kriminaaluurimist korraldava asutuse nimi, kui see eelnevast erineb:
  ...
  Kriminaaluurimist läbi viiva ametniku nimi ja ametinimetus: ...
  ...
  Aadress: ...
  Telefoninumber (riigikood) (piirkonna/linna suunanumber): ...
  E-post: ... |
| --- | --- |

2.

Kriminaaluurimist korraldava asutuse nimi, kui see eelnevast erineb:

...

Kriminaaluurimist läbi viiva ametniku nimi ja ametinimetus: ...

...

Aadress: ...

Telefoninumber (riigikood) (piirkonna/linna suunanumber): ...

E-post: ...

| 3. | Keeled, milles on võimalik taotleva asutusega suhelda:
  ... |
| --- | --- |

3.

Keeled, milles on võimalik taotleva asutusega suhelda:

...

| 4. | Selle isiku (nende isikute) kontaktandmed, kellega lisateabe saamiseks või tõendite edastamiseks vajalike praktiliste korralduste tegemiseks ühendust võtta:
  Nimi/ametinimetus/organisatsioon: ...
  Aadress: ...
  E-post: ...
  Kontakttelefoni number: ... |
| --- | --- |

4.

Selle isiku (nende isikute) kontaktandmed, kellega lisateabe saamiseks või tõendite edastamiseks vajalike praktiliste korralduste tegemiseks ühendust võtta:

Nimi/ametinimetus/organisatsioon: ...

Aadress: ...

E-post: ...

Kontakttelefoni number: ...

K JAGU.   Allkiri

Sellele vormile alla kirjutades kinnitan, et

| — | vormil esitatud taotluse sisu on täpne ja õige, |
| --- | --- |

—

vormil esitatud taotluse sisu on täpne ja õige,

| — | taotluse on koostanud pädev asutus, |
| --- | --- |

—

taotluse on koostanud pädev asutus,

| — | taotluse esitamine on menetluse jaoks vajalik ning |
| --- | --- |

—

taotluse esitamine on menetluse jaoks vajalik ning

| — | taotletud uurimismeetmeid oleks saanud samadel tingimustel ette näha sarnase riigisisese juhtumi menetlemiseks ning asjakohasel juhul on saadud vajalik luba. |
| --- | --- |

—

taotletud uurimismeetmeid oleks saanud samadel tingimustel ette näha sarnase riigisisese juhtumi menetlemiseks ning asjakohasel juhul on saadud vajalik luba.

Taotleva asutuse ja/või selle esindaja allkiri:

| | Nimi: ... |
| --- | --- |

Nimi: ...

| | Ametikoht: ... |
| --- | --- |

Ametikoht: ...

| | Kuupäev: ... |
| --- | --- |

Kuupäev: ...

| | Ametlik pitser (kui see on olemas): |
| --- | --- |

Ametlik pitser (kui see on olemas):

| | Lisade loetelu (võimaluse korral): ...
  ... |
| --- | --- |

Lisade loetelu (võimaluse korral): ...

...

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/37 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/37

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/941,

2. mai 2023,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/425 toetuseks koostatud isikukaitsevahendite harmoneeritud standardite kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/425 (2) artikliga 14 eeldatakse, et isikukaitsevahendid, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, vastavad olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja mis on sätestatud kõnealuse määruse II lisas. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/425 (2) artikliga 14 eeldatakse, et isikukaitsevahendid, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, vastavad olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja mis on sätestatud kõnealuse määruse II lisas.

| (2) | Komisjoni rakendusotsuses C(2020)7924 (3) kutsub komisjon Euroopa Standardikomiteed (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteed (Cenelec) üles koostama määruse (EL) 2016/425 toetuseks harmoneeritud standardid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusotsuses C(2020)7924 (3) kutsub komisjon Euroopa Standardikomiteed (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteed (Cenelec) üles koostama määruse (EL) 2016/425 toetuseks harmoneeritud standardid.

| (3) | CEN koostas rakendusotsuses C(2020)7924 sätestatud nõude alusel mitu uut standardit ja vaatas läbi mitu olemasolevat harmoneeritud standardit. |
| --- | --- |

(3)

CEN koostas rakendusotsuses C(2020)7924 sätestatud nõude alusel mitu uut standardit ja vaatas läbi mitu olemasolevat harmoneeritud standardit.

| (4) | CEN koostas rakendusotsuse C(2020)7924 alusel järgmised uued harmoneeritud standardid: EN 13138-1:2021 kehal kantavate ujuvvahendite ohutusnõuete ja katsemeetodite kohta, parandatud standardiga EN 13138-1:2021/AC:2022, EN 17520:2021 julgestusotste ohutusnõuete ja katsemeetodite kohta ning EN ISO 16321-2:2021 keevitamisel ja sellega seonduvatel töödel kasutatavate silmade ja näo kaitsevahendite lisanõuete kohta määruse (EL) 2016/425 toetuseks. |
| --- | --- |

(4)

CEN koostas rakendusotsuse C(2020)7924 alusel järgmised uued harmoneeritud standardid: EN 13138-1:2021 kehal kantavate ujuvvahendite ohutusnõuete ja katsemeetodite kohta, parandatud standardiga EN 13138-1:2021/AC:2022, EN 17520:2021 julgestusotste ohutusnõuete ja katsemeetodite kohta ning EN ISO 16321-2:2021 keevitamisel ja sellega seonduvatel töödel kasutatavate silmade ja näo kaitsevahendite lisanõuete kohta määruse (EL) 2016/425 toetuseks.

| (5) | Rakendusotsuse C(2020)7924 alusel vaatas CEN läbi harmoneeritud standardid EN 166:2001, EN 169:2002, EN 170:2002, EN 171:2002, EN 172:1994, muudetud standardiga EN 172:1994/A1:2000, EN 172:1994/A2:2001, EN 174:2001, EN 379:2003+A1:2009, EN 1731:2006 ja EN ISO 20345:2011. Läbivaatamise tulemusena võeti vastu harmoneeritud standardid EN ISO 16321-1:2022 üldnõuete kohta töökeskkonnas kasutatavatele silmade ja näo kaitsevahenditele, EN ISO 16321-3:2022 võrkkaitsete lisanõuete kohta töökeskkonnas kasutatavatele silmade ja näo kaitsevahenditele, EN ISO 18527-1:2022 nõuete kohta mäesuusatamisel ja lumelauasõidul kasutatavatele kaitseprillidele ning EN ISO 20345:2022 turvajalatsite kohta. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusotsuse C(2020)7924 alusel vaatas CEN läbi harmoneeritud standardid EN 166:2001, EN 169:2002, EN 170:2002, EN 171:2002, EN 172:1994, muudetud standardiga EN 172:1994/A1:2000, EN 172:1994/A2:2001, EN 174:2001, EN 379:2003+A1:2009, EN 1731:2006 ja EN ISO 20345:2011. Läbivaatamise tulemusena võeti vastu harmoneeritud standardid EN ISO 16321-1:2022 üldnõuete kohta töökeskkonnas kasutatavatele silmade ja näo kaitsevahenditele, EN ISO 16321-3:2022 võrkkaitsete lisanõuete kohta töökeskkonnas kasutatavatele silmade ja näo kaitsevahenditele, EN ISO 18527-1:2022 nõuete kohta mäesuusatamisel ja lumelauasõidul kasutatavatele kaitseprillidele ning EN ISO 20345:2022 turvajalatsite kohta.

| (6) | Komisjon on koos CENiga hinnanud, kas CENi koostatud või läbivaadatud harmoneeritud standardid vastavad rakendusotsuses C(2020)7924 esitatud taotlusele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon on koos CENiga hinnanud, kas CENi koostatud või läbivaadatud harmoneeritud standardid vastavad rakendusotsuses C(2020)7924 esitatud taotlusele.

| (7) | Harmoneeritud standard EN 13138-1:2021, nagu seda on muudetud standarditega EN 1318-1:2021/AC:2022, EN ISO 16321-1:2022, EN ISO 16321-2:2021, EN ISO 16321-3:2022, EN 17520:2021, EN ISO 18527-1:2022 ja EN ISO 20345:2022, vastavad asjakohastele nõuetele, mis on sätestatud määruses (EL) 2016/425. Seepärast on asjakohane avaldada viited nendele harmoneeritud standarditele Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(7)

Harmoneeritud standard EN 13138-1:2021, nagu seda on muudetud standarditega EN 1318-1:2021/AC:2022, EN ISO 16321-1:2022, EN ISO 16321-2:2021, EN ISO 16321-3:2022, EN 17520:2021, EN ISO 18527-1:2022 ja EN ISO 20345:2022, vastavad asjakohastele nõuetele, mis on sätestatud määruses (EL) 2016/425. Seepärast on asjakohane avaldada viited nendele harmoneeritud standarditele Euroopa Liidu Teatajas.

| (8) | Harmoneeritud standardid EN ISO 16321-2:2021 ja EN ISO 16321-3:2022 viitavad normatiivsele viitestandardile EN ISO 16321-1:2020, mille kuupäev ei ole õige. Need harmoneeritud standardid tuleks seepärast avaldada Euroopa Liidu Teatajas piiranguga. |
| --- | --- |

(8)

Harmoneeritud standardid EN ISO 16321-2:2021 ja EN ISO 16321-3:2022 viitavad normatiivsele viitestandardile EN ISO 16321-1:2020, mille kuupäev ei ole õige. Need harmoneeritud standardid tuleks seepärast avaldada Euroopa Liidu Teatajas piiranguga.

| (9) | Euroopa Liidu Teatajast on vaja kustutada viited harmoneeritud standarditele EN 166:2001, EN 169:2002, EN 170:2002, EN 172:1994, mida on muudetud standardiga EN 172:1994/A1:2000, EN 172:1994/A2:2001, EN 174:2001, EN 379:2003+A1:2009, EN 1731:2006 ja EN ISO 20345:2011, kuna kõnealused standardid on läbi vaadatud. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Liidu Teatajast on vaja kustutada viited harmoneeritud standarditele EN 166:2001, EN 169:2002, EN 170:2002, EN 172:1994, mida on muudetud standardiga EN 172:1994/A1:2000, EN 172:1994/A2:2001, EN 174:2001, EN 379:2003+A1:2009, EN 1731:2006 ja EN ISO 20345:2011, kuna kõnealused standardid on läbi vaadatud.

| (10) | Selguse ja otstarbekohasuse huvides tuleks avaldada määruse (EL) 2016/425 toetuseks koostatud ja asjaomastele nõuetele vastavate harmoneeritud standardite täielik loetelu ühes õigusaktis. Määruse (EL) 2016/425 toetuseks koostatud harmoneeritud standardite viited on praegu esitatud komisjoni rakendusotsuses (EL) 2020/668 (4) ja komisjoni teatises 2018/C 209/03 (5). |
| --- | --- |

(10)

Selguse ja otstarbekohasuse huvides tuleks avaldada määruse (EL) 2016/425 toetuseks koostatud ja asjaomastele nõuetele vastavate harmoneeritud standardite täielik loetelu ühes õigusaktis. Määruse (EL) 2016/425 toetuseks koostatud harmoneeritud standardite viited on praegu esitatud komisjoni rakendusotsuses (EL) 2020/668 (4) ja komisjoni teatises 2018/C 209/03 (5).

| (11) | Rakendusotsust (EL) 2020/668 on mitu korda põhjalikult muudetud. Selguse ja otstarbekuse huvides ning kuna kõnealust rakendusotsust on vaja täiendavalt muuta, tuleks see asendada. |
| --- | --- |

(11)

Rakendusotsust (EL) 2020/668 on mitu korda põhjalikult muudetud. Selguse ja otstarbekuse huvides ning kuna kõnealust rakendusotsust on vaja täiendavalt muuta, tuleks see asendada.

| (12) | Paljud teatises 2018/C 209/03 avaldatud viited harmoneeritud standarditele on rakendusotsusega (EL) 2020/668 kustutatud. Rakendusotsusega (EL) 2020/668 on ette nähtud, et ülejäänud kõnealuses teatises avaldatud harmoneeritud standardite viited kustutatakse. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks teatis 2018/C 209/03 kehtetuks tunnistada. Selleks et anda tootjatele piisavalt aega oma toodete kohandamiseks asjaomaste standardite läbivaadatud versioonidega, tuleks jätkata teatise 2018/C 209/03 kohaldamist kuni kuupäevadeni, mil selles teatises avaldatud viited harmoneeritud standarditele kustutatakse. |
| --- | --- |

(12)

Paljud teatises 2018/C 209/03 avaldatud viited harmoneeritud standarditele on rakendusotsusega (EL) 2020/668 kustutatud. Rakendusotsusega (EL) 2020/668 on ette nähtud, et ülejäänud kõnealuses teatises avaldatud harmoneeritud standardite viited kustutatakse. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks teatis 2018/C 209/03 kehtetuks tunnistada. Selleks et anda tootjatele piisavalt aega oma toodete kohandamiseks asjaomaste standardite läbivaadatud versioonidega, tuleks jätkata teatise 2018/C 209/03 kohaldamist kuni kuupäevadeni, mil selles teatises avaldatud viited harmoneeritud standarditele kustutatakse.

| (13) | Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates sellise standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjakohastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(13)

Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates sellise standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjakohastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2016/425 toetuseks koostatud isikukaitsevahendeid käsitlevate harmoneeritud standardite viited, mis on esitatud käesoleva otsuse I lisas, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 2

Rakendusotsus (EL) 2020/668 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Teatis 2018/C 209/03 tunnistatakse kehtetuks.

Seda kohaldatakse siiski jätkuvalt käesoleva otsuse II lisas loetletud harmoneeritud standardite viidete suhtes kuni nende viidete kustutamise kuupäevadeni, mis on sätestatud samas lisas.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 2. mai 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/425, mis käsitleb isikukaitsevahendeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/686/EMÜ (ELT L 81, 31.3.2016, lk 51).

2

(3)  Komisjoni 19. novembri 2020. aasta rakendusotsus C(2020)7924 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/425 toetuseks koostatud standardimistaotluse kohta, mis esitatakse Euroopa Standardikomiteele ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele seoses isikukaitsevahenditega.

3

(4)  Komisjoni 18. mai 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/668 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/425 toetuseks koostatud isikukaitsevahendite harmoneeritud standardite kohta (ELT L 156, 19.5.2020, lk 13).

4

(5)  Komisjoni teatis 2018/C 209/03, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/425 (mis käsitleb isikukaitsevahendeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/686/EMÜ) rakendamisega (ELT C 209, 15.6.2018, lk 17).

5

---

I LISA

| Nr | Viide standardile |
| --- | --- |
| 1. | EN 136:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Täismaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus
  EN 136:1998/AC:2003 |
| 2. | EN 137:2006
  Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne avatud süsteemiga suruõhu-hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus |
| 3. | EN 140:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Poolmaskid ja veerandmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus
  EN 140:1998/AC:1999 |
| 4. | EN 142:2002
  Hingamisteede kaitsevahendid. Suuosa komplektid. Nõuded, katsetamine, märgistus |
| 5. | EN 143:2021
  Hingamisteede kaitsevahendid. Osakeste filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus |
| 6. | EN 144-1:2000
  Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasiballooni ventiilid. Osa 1: Sisemiste ühendusdetailide keermesühendus
  EN 144-1:2000/A1:2003
  EN 144-1:2000/A2:2005 |
| 7. | EN 144-2:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasiballooni ventiilid. Osa 2: Väljundühendused |
| 8. | EN 144-3:2003
  Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasiballooni ventiilid. Osa 3: Sukeldumisgaaside Nitrox ja hapnik rõhualandajate kinnitusliitmikud
  EN 144-3:2003/AC:2003 |
| 9. | EN 145:1997
  Hingamisteede kaitsevahendid. Väliskeskkonnast isoleeritud, suletud tsükliga, komprimeeritud hapnikku või komprimeeritud hapniku ja lämmastiku segu kasutavad hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, märgistus
  EN 145:1997/A1:2000 |
| 10. | EN 148-1:1999
  Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 1: Standardselt ühendatud keermesliide |
| 11. | EN 148-2:1999
  Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 2: Keskkeerme ühendus |
| 12. | EN 148-3:1999
  Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 3: Keermesliide M 45 x 3 |
| 13. | EN 149:2001+A1:2009
  Hingamisteede kaitsevahendid. Tahkete osakeste eest kaitsvad filtreerivad poolmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus |
| 14. | EN 175:1997
  Isikukaitsevahend. Keevitamisel ja sellega seonduvatel töödel kasutatavad silmade ja näo kaitsevahendid |
| 15. | EN 207:2017
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Filtrid ja silmakaitsed kaitseks laserkiirguse eest (laseri silmakaitsed) |
| 16. | EN 208:2009
  Isiklikud silmakatisevahendid. Laserite ja lasersüsteemide justeerimisel kasutatavad silmakaitsevahendid (laserite justeerimise silmakaitsevahendid) |
| 17. | EN 250:2014
  Hingamisteede kaitsevahendid. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, suruõhku kasutav sukeldumisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus |
| 18. | EN 342:2017
  Kaitseriietus. Külmakaitsekomplektid ja -rõivad |
| 19. | EN 343:2019
  Kaitserõivad. Kaitse vihma eest. |
| 20. | EN 352-1:2020
  Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 1: Kõrvaklapid
  Märkus. Selle standardiga ei nõuta tootel märgist, mis näitaks selle mürasummutusvõimet. Seega ei anna selle standardi järgimine alust eeldada vastavust määruse (EL) 2016/425 II lisa punkti 3.5 teisele lõigule. |
| 21. | EN 352-2:2020
  Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 2: Kõrvatropid
  Märkus. Selle standardiga ei nõuta tootel märgist, mis näitaks selle mürasummutusvõimet. Seega ei anna selle standardi järgimine alust eeldada vastavust määruse (EL) 2016/425 II lisa punkti 3.5 teisele lõigule. |
| 22. | EN 352-3:2020
  Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 3: Pea- ja/või näokaitsevahendite külge kinnitatavad kõrvaklapid
  Märkus. Selle standardiga ei nõuta tootel märgist, mis näitaks selle mürasummutusvõimet. Seega ei anna selle standardi järgimine alust eeldada vastavust määruse (EL) 2016/425 II lisa punkti 3.5 teisele lõigule. |
| 23. | EN 352-4:2020
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded. Osa 4: Helitaseme filtriga kõrvaklapid |
| 24. | EN 352-5:2020
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded. Osa 5: Aktiivse mürasummutusega kõrvaklapid |
| 25. | EN 352-6:2020
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded. Osa 6: Ohutusalase audiosidega kõrvaklapid |
| 26. | EN 352-7:2020
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded. Osa 7: Helitaseme filtriga kõrvatropid |
| 27. | EN 352-8:2020
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded. Osa 8: Meelelahutuslikud audiosisendiga kõrvaklapid |
| 28. | EN 352-9:2020
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded. Osa 9: Ohutusalase audiosidega kõrvatropid |
| 29. | EN 352-10:2020
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded. Osa 10: Meelelahutusliku audiosisendiga kõrvatropid |
| 30. | EN 353-1:2014+A1:2017
  Kukkumisvastased isikukaitsevahendid. Juhitavad kukkumist pidurdavad ankurdusliiniga vahendid. Osa 1: Juhitavad kukkumist pidurdavad jäiga ankurdusliiniga vahendid |
| 31. | EN 353-2:2002
  Kukkumisvastased isikukaitsevahendid. Osa 2: Juhitavad kukkumist pidurdavad paindliku ankurdusliiniga vahendid |
| 32. | EN 354:2010
  Kukkumisvastased isikukaitsevahendid. Turvaliinid |
| 33. | EN 355:2002
  Kukkumisvastased isikukaitsevahendid. Leevendid |
| 34. | EN 358:2018
  Tööasendi- ja kukkumiskaitsevahendid. Vööd ja turvaliinid tööasendi tagamiseks või liikumisulatuse piiramiseks |
| 35. | EN 360:2002
  Kukkumisvastased isikukaitsevahendid. Sissetõmbavad kukkumist pidurdavad vahendid |
| 36. | EN 361:2002
  Kukkumisvastased isikukaitsevahendid. Kogukeharakmed |
| 37. | EN 362:2004
  Kukkumisvastased isikukaitsevahendid. Ühendusvahendid |
| 38. | EN 365:2004
  Kukkumisvastased isikukaitse- ja muud vahendid. Üldnõuded kasutus- ja hooldusjuhendile, regulaarse kontrolli ja parandustööde juhendile, märgistusele ja pakendile
  EN 365:2004/AC:2006 |
| 39. | EN ISO 374-1:2016
  Kaitsekindad ohtlike kemikaalide ja mikroorganismide eest. Osa 1: Keemiliste ohtude terminoloogia ja toimivusnõuded (ISO 374-1:2016) |
| 40. | EN ISO 374-5:2016
  Kaitsekindad ohtlike kemikaalide ja mikroorganismide eest. Osa 5: Mikroorganismide ohtude terminoloogia ja toimivusnõuded (ISO 374-5:2016) |
| 41. | EN 388:2016+A1:2018
  Kaitsekindad kaitseks mehaaniliste riskide eest |
| 42. | EN 397:2012+A1:2012
  Tööstuslikud kaitsekiivrid |
| 43. | EN 402:2003
  Hingamisteede kaitsevahendid. Väliskeskkonnast isoleeritud, avatud tsükliga, suruõhku kasutav hingamisaparaat, millel on täismask või suuosa komplekt. Nõuded, katsetamine, märgistus |
| 44. | EN 403:2004
  Hingamisteede kaitsevahendid enesepäästmise jaoks. Tulekahju korral enesepäästmiseks ettenähtud kapuutsiga filtreerimisvahendid. Nõuded, katsetamine, märgistus |
| 45. | EN 404:2005
  Hingamisteede kaitsevahendid enesekaitseks. Enesekaitse filter süsinikmonooksiidi eest kaitsmiseks. |
| 46. | EN 405:2001+A1:2009
  Hingamisteede kaitsevahendid. Ventiiliga filtreerivad poolmaskid gaaside või gaaside ja tahkete osakeste eest kaitsmiseks. Nõuded, katsetamine ja märgistus |
| 47. | EN 407:2004
  Kaitsekindad termiliste ohtude (kuumuse ja/või tule) eest |
| 48. | EN 420:2003+A1:2009
  Kaitsekindad. Üldnõuded ja katsemeetodid |
| 49. | EN 421:2010
  Kaitsekindad ioniseeriva kiirguse ja radioaktiivse saaste eest |
| 50. | EN 443:2008
  Hoonetes ja muudes rajatistes kasutamiseks mõeldud tuletõrjekiivrid |
| 51. | EN 469:2020
  Tuletõrjujate kaitserõivad. Toimivusnõuded kaitserõivastele tulekustutustöödel |
| 52. | EN 510:2019
  Liikuvate osade vahele kiskumise ohu korral kasutatava kaitseriietuse tehnilised andmed |
| 53. | EN 511:2006
  Külma eest kaitsvad kindad |
| 54. | EN 564:2014
  Mägironimisvarustus. Abiköis. Ohutusnõuded ja katsemeetodid |
| 55. | EN 565:2017
  Mägironimisvarustus. Lint. Ohutusnõuded ja katsemeetodid |
| 56. | EN 566:2017
  Mägironimisvarustus. Aasad. Ohutusnõuded ja katsemeetodid |
| 57. | EN 567:2013
  Mägironimisvarustus. Köiehaaratsid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid |
| 58. | EN 568:2015
  Mägironimisvarustus. Jääankrud. Ohutusnõuded ja katsemeetodid |
| 59. | EN 569:2007
  Mägironimisvarustus. Kaljunaelad. Ohutusnõuded ja katsemeetodid |
| 60. | EN 659:2003+A1:2008
  Tuletõrjujate kaitsekindad
  EN 659:2003+A1:2008/AC:2009 |
| 61. | EN 795:2012
  Kukkumisvastased isikukaitsevahendid. Ankurdusseadmed
  Hoiatus. Selles dokumendis ei käsitleta:






  — | A-tüüpi seadmeid (ühe või enama alalise ankurduspunktiga ankurdusseadmed, mille kinnitamiseks struktuuri külge on vaja ehituslikke ankurdusvahendeid või kinnituselemente), millele on osutatud punktides 3.2.1, 4.4.1, 5.3; |

Nr

Viide standardile

1.

EN 136:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Täismaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus

EN 136:1998/AC:2003

2.

EN 137:2006

Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne avatud süsteemiga suruõhu-hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus

3.

EN 140:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Poolmaskid ja veerandmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus

EN 140:1998/AC:1999

4.

EN 142:2002

Hingamisteede kaitsevahendid. Suuosa komplektid. Nõuded, katsetamine, märgistus

5.

EN 143:2021

Hingamisteede kaitsevahendid. Osakeste filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus

6.

EN 144-1:2000

Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasiballooni ventiilid. Osa 1: Sisemiste ühendusdetailide keermesühendus

EN 144-1:2000/A1:2003

EN 144-1:2000/A2:2005

7.

EN 144-2:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasiballooni ventiilid. Osa 2: Väljundühendused

8.

EN 144-3:2003

Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasiballooni ventiilid. Osa 3: Sukeldumisgaaside Nitrox ja hapnik rõhualandajate kinnitusliitmikud

EN 144-3:2003/AC:2003

9.

EN 145:1997

Hingamisteede kaitsevahendid. Väliskeskkonnast isoleeritud, suletud tsükliga, komprimeeritud hapnikku või komprimeeritud hapniku ja lämmastiku segu kasutavad hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, märgistus

EN 145:1997/A1:2000

10.

EN 148-1:1999

Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 1: Standardselt ühendatud keermesliide

11.

EN 148-2:1999

Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 2: Keskkeerme ühendus

12.

EN 148-3:1999

Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 3: Keermesliide M 45 x 3

13.

EN 149:2001+A1:2009

Hingamisteede kaitsevahendid. Tahkete osakeste eest kaitsvad filtreerivad poolmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus

14.

EN 175:1997

Isikukaitsevahend. Keevitamisel ja sellega seonduvatel töödel kasutatavad silmade ja näo kaitsevahendid

15.

EN 207:2017

Isiklikud silmakaitsevahendid. Filtrid ja silmakaitsed kaitseks laserkiirguse eest (laseri silmakaitsed)

16.

EN 208:2009

Isiklikud silmakatisevahendid. Laserite ja lasersüsteemide justeerimisel kasutatavad silmakaitsevahendid (laserite justeerimise silmakaitsevahendid)

17.

EN 250:2014

Hingamisteede kaitsevahendid. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, suruõhku kasutav sukeldumisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus

18.

EN 342:2017

Kaitseriietus. Külmakaitsekomplektid ja -rõivad

19.

EN 343:2019

Kaitserõivad. Kaitse vihma eest.

20.

EN 352-1:2020

Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 1: Kõrvaklapid

Märkus. Selle standardiga ei nõuta tootel märgist, mis näitaks selle mürasummutusvõimet. Seega ei anna selle standardi järgimine alust eeldada vastavust määruse (EL) 2016/425 II lisa punkti 3.5 teisele lõigule.

21.

EN 352-2:2020

Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 2: Kõrvatropid

Märkus. Selle standardiga ei nõuta tootel märgist, mis näitaks selle mürasummutusvõimet. Seega ei anna selle standardi järgimine alust eeldada vastavust määruse (EL) 2016/425 II lisa punkti 3.5 teisele lõigule.

22.

EN 352-3:2020

Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 3: Pea- ja/või näokaitsevahendite külge kinnitatavad kõrvaklapid

Märkus. Selle standardiga ei nõuta tootel märgist, mis näitaks selle mürasummutusvõimet. Seega ei anna selle standardi järgimine alust eeldada vastavust määruse (EL) 2016/425 II lisa punkti 3.5 teisele lõigule.

23.

EN 352-4:2020

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded. Osa 4: Helitaseme filtriga kõrvaklapid

24.

EN 352-5:2020

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded. Osa 5: Aktiivse mürasummutusega kõrvaklapid

25.

EN 352-6:2020

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded. Osa 6: Ohutusalase audiosidega kõrvaklapid

26.

EN 352-7:2020

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded. Osa 7: Helitaseme filtriga kõrvatropid

27.

EN 352-8:2020

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded. Osa 8: Meelelahutuslikud audiosisendiga kõrvaklapid

28.

EN 352-9:2020

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded. Osa 9: Ohutusalase audiosidega kõrvatropid

29.

EN 352-10:2020

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded. Osa 10: Meelelahutusliku audiosisendiga kõrvatropid

30.

EN 353-1:2014+A1:2017

Kukkumisvastased isikukaitsevahendid. Juhitavad kukkumist pidurdavad ankurdusliiniga vahendid. Osa 1: Juhitavad kukkumist pidurdavad jäiga ankurdusliiniga vahendid

31.

EN 353-2:2002

Kukkumisvastased isikukaitsevahendid. Osa 2: Juhitavad kukkumist pidurdavad paindliku ankurdusliiniga vahendid

32.

EN 354:2010

Kukkumisvastased isikukaitsevahendid. Turvaliinid

33.

EN 355:2002

Kukkumisvastased isikukaitsevahendid. Leevendid

34.

EN 358:2018

Tööasendi- ja kukkumiskaitsevahendid. Vööd ja turvaliinid tööasendi tagamiseks või liikumisulatuse piiramiseks

35.

EN 360:2002

Kukkumisvastased isikukaitsevahendid. Sissetõmbavad kukkumist pidurdavad vahendid

36.

EN 361:2002

Kukkumisvastased isikukaitsevahendid. Kogukeharakmed

37.

EN 362:2004

Kukkumisvastased isikukaitsevahendid. Ühendusvahendid

38.

EN 365:2004

Kukkumisvastased isikukaitse- ja muud vahendid. Üldnõuded kasutus- ja hooldusjuhendile, regulaarse kontrolli ja parandustööde juhendile, märgistusele ja pakendile

EN 365:2004/AC:2006

39.

EN ISO 374-1:2016

Kaitsekindad ohtlike kemikaalide ja mikroorganismide eest. Osa 1: Keemiliste ohtude terminoloogia ja toimivusnõuded (ISO 374-1:2016)

40.

EN ISO 374-5:2016

Kaitsekindad ohtlike kemikaalide ja mikroorganismide eest. Osa 5: Mikroorganismide ohtude terminoloogia ja toimivusnõuded (ISO 374-5:2016)

41.

EN 388:2016+A1:2018

Kaitsekindad kaitseks mehaaniliste riskide eest

42.

EN 397:2012+A1:2012

Tööstuslikud kaitsekiivrid

43.

EN 402:2003

Hingamisteede kaitsevahendid. Väliskeskkonnast isoleeritud, avatud tsükliga, suruõhku kasutav hingamisaparaat, millel on täismask või suuosa komplekt. Nõuded, katsetamine, märgistus

44.

EN 403:2004

Hingamisteede kaitsevahendid enesepäästmise jaoks. Tulekahju korral enesepäästmiseks ettenähtud kapuutsiga filtreerimisvahendid. Nõuded, katsetamine, märgistus

45.

EN 404:2005

Hingamisteede kaitsevahendid enesekaitseks. Enesekaitse filter süsinikmonooksiidi eest kaitsmiseks.

46.

EN 405:2001+A1:2009

Hingamisteede kaitsevahendid. Ventiiliga filtreerivad poolmaskid gaaside või gaaside ja tahkete osakeste eest kaitsmiseks. Nõuded, katsetamine ja märgistus

47.

EN 407:2004

Kaitsekindad termiliste ohtude (kuumuse ja/või tule) eest

48.

EN 420:2003+A1:2009

Kaitsekindad. Üldnõuded ja katsemeetodid

49.

EN 421:2010

Kaitsekindad ioniseeriva kiirguse ja radioaktiivse saaste eest

50.

EN 443:2008

Hoonetes ja muudes rajatistes kasutamiseks mõeldud tuletõrjekiivrid

51.

EN 469:2020

Tuletõrjujate kaitserõivad. Toimivusnõuded kaitserõivastele tulekustutustöödel

52.

EN 510:2019

Liikuvate osade vahele kiskumise ohu korral kasutatava kaitseriietuse tehnilised andmed

53.

EN 511:2006

Külma eest kaitsvad kindad

54.

EN 564:2014

Mägironimisvarustus. Abiköis. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

55.

EN 565:2017

Mägironimisvarustus. Lint. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

56.

EN 566:2017

Mägironimisvarustus. Aasad. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

57.

EN 567:2013

Mägironimisvarustus. Köiehaaratsid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

58.

EN 568:2015

Mägironimisvarustus. Jääankrud. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

59.

EN 569:2007

Mägironimisvarustus. Kaljunaelad. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

60.

EN 659:2003+A1:2008

Tuletõrjujate kaitsekindad

EN 659:2003+A1:2008/AC:2009

61.

EN 795:2012

Kukkumisvastased isikukaitsevahendid. Ankurdusseadmed

Hoiatus. Selles dokumendis ei käsitleta:

—

A-tüüpi seadmeid (ühe või enama alalise ankurduspunktiga ankurdusseadmed, mille kinnitamiseks struktuuri külge on vaja ehituslikke ankurdusvahendeid või kinnituselemente), millele on osutatud punktides 3.2.1, 4.4.1, 5.3;

| — | C-tüüpi seadmeid (horisontaalsete elastsete kaablitega ankurdusseadmed), millele on osutatud punktides 3.2.3, 4.4.3 ja 5.5; |
| --- | --- |

—

C-tüüpi seadmeid (horisontaalsete elastsete kaablitega ankurdusseadmed), millele on osutatud punktides 3.2.3, 4.4.3 ja 5.5;

| — | D-tüüpi seadmeid (horisontaalsete jäikade kaablitega ankurdusseadmed), millele on osutatud punktides 3.2.4, 4.4.4 ja 5.6; |
| --- | --- |

—

D-tüüpi seadmeid (horisontaalsete jäikade kaablitega ankurdusseadmed), millele on osutatud punktides 3.2.4, 4.4.4 ja 5.6;

| — | eelnevate mis tahes kombinatsioone. A-, C- ja D-tüübi puhul ei hõlma käesolev teatis punkte 4.5, 5.2.2, 6, 7; A lisa või ZA lisa. Seepärast ei saa eeldada eespool osutatud seadmete vastavust määruse (EL) 2016/425 sätetele, sest nende seadmete puhul ei ole tegemist isikukaitsevahenditega. |
| --- | --- |

—

eelnevate mis tahes kombinatsioone. A-, C- ja D-tüübi puhul ei hõlma käesolev teatis punkte 4.5, 5.2.2, 6, 7; A lisa või ZA lisa. Seepärast ei saa eeldada eespool osutatud seadmete vastavust määruse (EL) 2016/425 sätetele, sest nende seadmete puhul ei ole tegemist isikukaitsevahenditega.

62.

EN 812:2012

Kokkupõrgete eest kaitsvad peakatted

63.

EN 813:2008

Kukkumisvastased isikukaitsevahendid. Istumisrakmed

64.

EN 893:2019

Mägironimisvarustus. Tanghaaratsid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

65.

EN 943-1:2015+A1:2019

Kaitserõivad ohtlike tahkete, vedelate ja gaasiliste kemikaalide, sealhulgas vedelate ja tahkete aerosoolide eest. Osa 1: Toimivusnõuded 1. tüüpi (gaasikindlatele) kemikaalikaitseülikondadele

66.

EN 943-2:2019

Kaitserõivad ohtlike tahkete, vedelate ja gaasiliste kemikaalide, sealhulgas vedelate ja tahkete aerosoolide eest. Osa 2: Toimivusnõuded hädaabimeeskondade 1. tüüpi (gaasikindlatele) kemikaalikaitseülikondadele

67.

EN 958:2017

Mägironimisvarustus. Julgestusamortisaator klettersteig-ronimise jaoks. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

68.

EN 966:2012+A1:2012

Kiivrid õhuspordialadele

69.

EN 1073-1:2016+A1:2018

Kaitserõivad tahkete õhus suspendeerunud osakeste, kaasa arvatud radioaktiivse saaste eest. Osa 1: Nõuded ja katsemeetodid keha ja hingamisteid kaitsvatele suruõhusüsteemist ventileeritavatele kaitserõivastele

70.

EN 1073-2:2002

Kaitserõivad radioaktiivse saastumise eest. Osa 2: Nõuded ja katsemeetodid mitteventileeritavatele kaitserõivastele radioaktiivsete tolmuosakestega saastumise eest

71.

EN 1077:2007

Mäesuusatajate ja lumelaudurite kiivrid

72.

EN 1078:2012+A1:2012

Kiivrid jalgratturitele ja rulade ning rulluiskude kasutajatele

73.

EN 1080:2013

Löögikaitsekiivrid väikelastele

74.

EN 1082-1:1996

Kaitserõivad. Kindad ja käsivarrekaitsed noasisselõigete ja -torgete eest. Osa 1: Metallvõrgust kindad ja käsivarrekaitsed

75.

EN 1082-2:2000

Kaitserõivad. Kindad ja käsivarrekaitsed noasisselõigete ja -torgete eest. Osa 2: Muust materjalist kui metallvõrgust kindad ja käsivarrekaitsed

76.

EN 1146:2005

Hingamisteede kaitsevahendid. Iseseisev avatud tsükliga, suruõhku kasutav kapuutsiga hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus

77.

EN 1149-5:2018

Kaitseriietus. Elektrostaatilised omadused. Osa 5: Materjali toimivus- ja kavandamisnõuded

78.

EN 1385:2012

Kiivrid aerutamiseks ja kärestikuspordiks

79.

EN 1486:2007

Kaitserõivad tuletõrjujatele. Katsemeetodid ja nõuded erikustutustööde jaoks ette nähtud helkurrõivastele

80.

EN 1497:2007

Kukkumisvastased isikukaitsevahendid. Päästerakmed

81.

EN 1827:1999+A1:2009

Hingamisteede kaitsevahendid. Sissehingamisventiilita, eraldatavate filtritega poolmaskid kaitseks gaaside või gaaside ja osakeste või ainult osakeste eest. Nõuded, katsetamine, märgistus

82.

EN 1891:1998

Kukkumisvastased isikukaitsevahendid. Vähevenivad kernmantel-köied

83.

EN 1938:2010

Silmakaitsevahendid. Mootorratturite ja mopeediga sõitjate kaitseprillid

84.

EN ISO 10819:2013

Mehhaaniline vibratsioon ja löögid. Labakäe-käsivarre vibratsioon. Meetod kinnaste vibratsiooniülekande mõõtmiseks ja hindamiseks peopesast (ISO 10819:2013)

EN ISO 10819:2013/A1:2019

85.

EN ISO 10862:2009

Väikelaevad. Trapetsrakmete kiirpäästik (ISO 10862:2009)

86.

EN ISO 11393-2:2019

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 2: Toimivusnõuded ja katsemeetodid jalgade kaitsevahenditele (ISO 11393-2:2018)

87.

EN ISO 11393-4:2019

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 4: Kaitsekinnaste toimivusnõuded ja katsemeetodid (ISO 11393-4:2018)

88.

EN ISO 11393-5:2019

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 5: Kaitsesääriste toimivusnõuded ja katsemeetodid (ISO 11393-5:2018)

89.

EN ISO 11393-6:2019

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 6: Ülakeha kaitsevahendite toimivusnõuded ja katsemeetodid (ISO 11393-6:2018)

90.

EN 12021:2014

Hingamisvarustus. Hingamisaparaatides kasutatavad surugaasid

91.

EN 12083:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Hingamisvoolikutega filtrid (ilma maskita kinnitatavad filtrid). Tahkete osakeste filtrid, gaaside filtrid ja kombineeritud filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus

EN 12083:1998/AC:2000

92.

EN 12270:2013

Mägironimisvarustus. Kaljukiilud. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

93.

EN 12275:2013

Mägironimisvarustus. Karabiinid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

94.

EN 12276:2013

Mägironimisvarustus. Mehaanilised kaljuankrud. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

95.

EN 12277:2015+A1:2018

Mägironimisvarustus. Julgestusvööd. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

96.

EN 12278:2007

Mägironimisvarustus. Plokid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

97.

EN ISO 12312-1:2013

Silmade ja näokaitsevahendid. Päikeseprillid ja kaitseprillid. Osa 1: Üldkasutatavad päikeseprillid (ISO 12312-1:2013)

EN ISO 12312-1:2013/A1:2015

98.

EN ISO 12312-2:2015

Silmade ja näokaitsevahendid. Päikeseprillid ja kaitseprillid. Osa 2: Päikese vaatluse filtrid (ISO 12312-2:2015)

99.

EN ISO 12401:2009

Väikelaevad. Tekil kasutatavad turvavööd ja julgestusköied. Ohutusnõuded ja katsemeetodid (ISO 12401:2009)

100.

EN ISO 12402-2:2020

Isiklikud ujuvvahendid. Osa 2: Päästevestid, toimivustase 275. Ohutusnõuded (ISO 12402-2:2020)

Märkus.

Selle standardi punkti 5.6 kohaldamine ei anna alust eeldada vastavust määruse (EL) 2016/425 II lisa punktis 1.1.1 sätestatud tervisekaitse ja ohutuse põhinõuetele.

Selle standardi punktide 5.1.2, 5.1.3, 5.1.5, 5.1.7, 5.2, 5.3.1.1, 5.3.1.2, 5.3.2.2, 5.3.2.3, 5.3.4.3, 5.3.4.4, 5.6.1.4, 5.6.1.7, 5.6.1.8, 5.6.1.9, 5.6.1.10 ja 5.6.1.11 kohaldamine ei anna alust eeldada vastavust määruse (EL) 2016/425 II lisa punktis 1.2.1 sätestatud tervisekaitse ja ohutuse põhinõuetele.

Selle standardi punktide 5.1.2, 5.2, 5.3.1.1, 5.3.2.2, 5.3.4.2, 5.3.4.4, 5.6.3 ja 5.7 kohaldamine ei anna alust eeldada vastavust määruse (EL) 2016/425 II lisa punktis 3.4 sätestatud tervisekaitse ja ohutuse põhinõuetele.

101.

EN ISO 12402-3:2020

Isiklikud ujuvvahendid. Osa 3: Päästevestid, toimivustase 150. Ohutusnõuded (ISO 12402-3:2020)

Märkus.

Selle standardi punkti 5.6 kohaldamine ei anna alust eeldada vastavust määruse (EL) 2016/425 II lisa punktis 1.1.1 sätestatud tervisekaitse ja ohutuse põhinõuetele.

Selle standardi punktide 5.1.2, 5.1.3, 5.1.5, 5.1.7, 5.2, 5.3.1.1, 5.3.1.2, 5.3.2.2, 5.3.2.3, 5.3.4.3, 5.3.4.4, 5.6.1.4, 5.6.1.7, 5.6.1.8, 5.6.1.9, 5.6.1.10 ja 5.6.1.11 kohaldamine ei anna alust eeldada vastavust määruse (EL) 2016/425 II lisa punktis 1.2.1 sätestatud tervisekaitse ja ohutuse põhinõuetele.

Selle standardi punktide 5.1.2, 5.2, 5.3.1.1, 5.3.2.2, 5.3.4.2, 5.3.4.4, 5.6.3 ja 5.7 kohaldamine ei anna alust eeldada vastavust määruse (EL) 2016/425 II lisa punktis 3.4 sätestatud tervisekaitse ja ohutuse põhinõuetele.

102.

EN ISO 12402-4:2020

Isiklikud ujuvvahendid. Osa 4: Päästevestid, toimivustase 100. Ohutusnõuded (ISO 12402-4:2020)

Märkus.

Selle standardi punkti 5.6 kohaldamine ei anna alust eeldada vastavust määruse (EL) 2016/425 II lisa punktis 1.1.1 sätestatud tervisekaitse ja ohutuse põhinõuetele.

Selle standardi punktide 5.1.2, 5.1.3, 5.1.5, 5.1.7, 5.2, 5.3.1.1, 5.3.1.2, 5.3.2.2, 5.3.2.3, 5.3.4.3, 5.3.4.4, 5.6.1.4, 5.6.1.7, 5.6.1.8, 5.6.1.9, 5.6.1.10 ja 5.6.1.11 kohaldamine ei anna alust eeldada vastavust määruse (EL) 2016/425 II lisa punktis 1.2.1 sätestatud tervisekaitse ja ohutuse põhinõuetele.

Selle standardi punktide 5.1.2, 5.2, 5.3.1.1, 5.3.2.2, 5.3.4.2, 5.3.4.4, 5.6.3 ja 5.7 kohaldamine ei anna alust eeldada vastavust määruse (EL) 2016/425 II lisa punktis 3.4 sätestatud tervisekaitse ja ohutuse põhinõuetele.

103.

EN ISO 12402-5:2020

Isiklikud ujuvvahendid. Osa 5: Ujuvpäästevahendid (tase 50). Ohutusnõuded (ISO 12402-5:2020)

104.

EN ISO 12402-6:2020

Isiklikud ujuvvahendid. Osa 6: Eriotstarbelised päästevestid ja ujuvusabivahendid. Ohutusnõuded ja täiendavad katsemeetodid (ISO 12402-6:2020)

105.

EN ISO 12402-8:2020

Isiklikud ujuvvahendid. Osa 8: Lisatarvikud. Ohutusnõuded ja katsemeetodid (ISO 12402-8:2020)

106.

EN 12477:2001

Kaitsekindad keevitajatele

EN 12477:2001/A1:2005

107.

EN 12492:2012

Mägironimisvarustus. Mägironijate kiivrid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

108.

EN 12841:2006

Kukkumisvastased isikukaitsevahendid. Köiesüsteemid. Köite reguleerimisseadmed

109.

EN 12941:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Sundventilatsiooniga filtreerimisvahendid, millel on kiiver või kapuuts. Nõuded, katsetamine, märgistus

EN 12941:1998/A1:2003

EN 12941:1998/A2:2008

110.

EN 12942:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Sundventilatsiooniga filtreerimisseadised, millel on täismaskid, poolmaskid või veerandmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus

EN 12942:1998/A1:2002

EN 12942:1998/A2:2008

111.

EN 13034:2005+A1:2009

Kaitseriietus kaitsmiseks vedelate kemikaalide eest. Vedelate kemikaalide eest piiratud kaitset pakkuvatele kemikaalide eest kaitsvale riietusele esitatavad toimimisnõuded (Tüüp 6 ja Tüüp PB [6] vahendid)

112.

EN 13061:2009

Kaitserõivad. Säärekaitsed jalgpalluritele. Nõuded ja katsemeetodid

113.

EN 13138-1:2021

Ujuvvahendid ujumise õpetamiseks. Osa 1: Kehal kantavate ujuvvahendite ohutusnõuded ja katsemeetodid

EN 13138-1:2021/AC:2022

114.

EN 13158:2018

Kaitseriietus. Jakid, keha- ja õlakaitsed ratsutamiseks, hobustega töötavale inimesele, hobuveoki juhile ja sõitjatele. Nõuded ja katsemeetodid

115.

EN 13178:2000

Isiklikud silmakaitsevahendid. Mootorsaani kasutajate silmakaitsed

116.

EN 13277-1:2000

Võitlusspordi kaitsevarustus. Osa 1: Üldnõuded ja katsemeetodid

117.

EN 13277-2:2000

Võitlusspordi kaitsevarustus. Osa 2: Lisanõuded ja katsemeetodid pöia-, sääre- ja küünarvarrevarrekaitsetele

118.

EN 13277-3:2013

Võitlusspordi kaitsevarustus. Osa 3: Lisanõuded ja katsemeetodid kehakaitsetele

119.

EN 13277-4:2001

Võitlusspordi kaitsevarustus. Osa 4: Lisanõuded ja katsemeetodid peakaitsetele

EN 13277-4:2001/A1:2007

120.

EN 13277-5:2002

Võitlusspordi kaitsevarustus. Osa 5: Lisanõuded ning katsemeetodid genitaali- ja kõhukaitsetele

121.

EN 13277-6:2003

Võitlusspordi kaitsevarustus. Osa 6: Lisanõuded ja katsemeetodid naiste rinnakaitsetele

122.

EN 13277-7:2009

Võitlusspordi kaitsevarustus. Osa 7: Lisanõuded ja katsemeetodid käte ja jalgade kaitsevarustusele

123.

EN 13277-8:2017

Võitlusspordi kaitsevarustus. Osa 8: Lisanõuded ja katsemeetodid karate näokaitsetele

124.

EN 13484:2012

Kiivrid lumelaudade kasutajatele

125.

EN 13546:2002+A1:2007

Kaitserõivad. Kämbla-, käsivarre-, rinna-, kõhu-, jala-, pöia- ja genitaalikaitsed maahoki väravavahtidele ning säärekaitsed väljakumängijatele. Nõuded ja katsemeetodid

126.

EN 13567:2002+A1:2007

Kaitserõivad. Kämbla-, käsivarre-, rinna-, kõhu-, jala-, genitaali- ja näokaitsed vehklejatele. Nõuded ja katsemeetodid

127.

EN 13594:2015

Mootorratturite kaitsekindad. Nõuded ja katsemeetodid

128.

EN 13634:2017

Mootorratturite kaitsejalatsid. Nõuded ja katsemeetodid

129.

EN ISO 13688:2013

Kaitseriietus. Üldnõuded (ISO 13688:2013)

EN ISO 13688:2013/A1:2021

130.

EN 13781:2012

Mootorkelkude ja bobide juhtide ning sõitjate kaitsekiivrid

131.

EN 13794:2002

Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne suletud ahelaga hingamisaparaat põgenemiseks. Nõuded, katsetamine, märgistus

132.

EN 13832-2:2018

Kemikaalide eest kaitsvad jalatsid. Osa 2: Nõuded lühiajaliseks kokkupuuteks kemikaalidega

133.

EN 13832-3:2018

Kemikaalide eest kaitsvad jalatsid. Osa 3: Nõuded pikaajaliseks kokkupuuteks kemikaalidega

134.

EN 13949:2003

Hingamisvahendid. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, Nitroxi ja hapnikku kasutav vette sukeldumise aparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus

135.

EN ISO 13982-1:2004

Tahkete aineosakeste vastane kaitseriietus. Osa 1: Nõuded kemikaalide eest kaitsvale riietusele, mis tagab kogu keha kaitse lendlevate aineosakeste eest (ISO 13982-1:2004)

EN ISO 13982-1:2004/A1:2010

136.

EN ISO 13998:2003

Kaitserõivad. Kaitsepõlled, -püksid ja -vestid noasisselõigete ja -torgete eest (ISO 13998:2003)

137.

EN 14021:2003

Off-road mootorrataste kivikaitsed, mis sobivad sõitja kaitsmiseks kivide ja kildude eest. Nõuded ja katsemeetodid

138.

EN 14052:2012+A1:2012

Suure vastupidavusega tööstuslikud kiivrid

139.

EN 14058:2017

Kaitseriietus. Rõivad kaitseks jahedate keskkondade eest

140.

EN 14120:2003+A1:2007

Kaitserõivad. Randme-, peopesa-, põlve- ja küünarnukikaitsed rulluisutajatele. Nõuded ja katsemeetodid

141.

EN 14126:2003

Kaitseriietus. Jõudlusnõuded ja katsemeetodid nakkuslike ainete eest kaitsva kaitseriietuse katsetamiseks

EN 14126:2003/AC:2004

142.

EN 14143:2013

Hingamisvahendid. Suletud tsükliga sukeldumisaparaat

143.

EN 14225-1:2017

Sukeldumisülikonnad. Osa 1: Märgülikonnad. Nõuded ja katsemeetodid

144.

EN 14225-2:2017

Sukeldumisülikonnad. Osa 2: Kuivülikonnad. Nõuded ja katsemeetodid

145.

EN 14225-3:2017

Sukeldumisülikonnad. Osa 3: Sukeldumisülikondade süsteemid ja nende osad. Nõuded ja katsemeetodid

146.

EN 14328:2005

Kaitseriietus. Elektrinugade tekitatud lõikehaavade eest kaitsvad kindad ja käsivarrekaitsed. Nõuded ja katsemeetodid

147.

EN 14387:2004+A1:2008

Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasi filter (filtrid), kombineeritud filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus

148.

EN 14435:2004

Hingamisteede kaitsevahendid. Poolmaskiga, üksnes positiivse rõhuga kasutamiseks mõeldud autonoomsed suletud kontuuriga hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, märgistus

149.

EN 14458:2018

Isiklikud silmakaitsevahendid. Üksnes koos kaitsekiivriga kasutamiseks mõeldud kõrgefektiivsed näovarjud

150.

EN ISO 14460:1999

Kaitserõivad autovõidusõitjatele. Kaitse kuumuse ja leekide eest. Toimenõuded ja katsemeetodid (ISO 14460:1999)

EN ISO 14460:1999/AC:1999

EN ISO 14460:1999/A1:2002

151.

EN 14529:2005

Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne avatud süsteemiga poolmaskiga väliskeskkonnast isoleeritud, avatud tsükliga hingamisaparaat enesepäästmiseks

152.

EN 14593-1:2005

Hingamisteede kaitsevahendid. Suruõhusüsteemiga ühendatud hingamisaparaadid, mis on varustatud koormusventiiliga. Osa 1: Täismaskiga aparaadid. Nõuded, katsetamine, märgistus

153.

EN 14594:2018

Hingamisteede kaitsevahendid. Läbivoolusüsteemiga ühendatud hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, märgistus

154.

EN 14605:2005+A1:2009

Kaitseriietus kaitsmiseks vedelate kemikaalide eest. Vedelikukindlate (tüüp 3) või pritsmekindlate (tüüp 4) ühendustega riietusele, kaasa arvatud üksnes erinevaid kehaosi kaitsvad esemed, esitatavad toimimisnõuded (tüübid PB [3] ja PB [4])

155.

EN ISO 14877:2002

Kaitserõivad jugatöötlemiseks teraliste abrasiividega (ISO 14877:2002)

156.

EN ISO 15027-1:2012

Kaitserõivad külma vee eest. Osa 1: Tööülikonnad. Nõuded, sealhulgas ohutusnõuded (ISO 15027-1:2012)

157.

EN ISO 15027-2:2012

Kaitserõivad külma vee eest. Osa 2: Päästeülikonnad. Nõuded, sealhulgas ohutusnõuded (ISO 15027-2:2012)

158.

EN 15090:2012

Tuletõrjujate jalanõud

159.

EN 15151-1:2012

Mägironimisvarustus. Pidurdusseadmed. Osa 1: Käsitsi lukustatavad pidurdusseadmed. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

160.

EN 15333-1:2008

Hingamisvarustus. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, suruõhku kasutav sukeldumisaparaat. Osa 1: Sukeldumisaparaat

EN 15333-1:2008/AC:2009

161.

EN 15333-2:2009

Hingamisvarustus. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, suruõhku kasutav sukeldumisaparaat. Osa 2: Vaba juurdevooluga aparaat

162.

EN 15613:2008

Sisemängude põlve- ja küünarnukikaitsed. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

163.

EN 16027:2011

Kaitseriietus. Kaitsva toimega kindad jalgpalliväravavahtidele

164.

EN ISO 16321-1:2022

Silmade ja näo kaitsevahendid töökeskkonnas kasutamiseks. Osa 1: Üldnõuded (ISO 16321-1:2021)

165.

EN ISO 16321-2:2021

Silmade ja näo kaitsevahendid töökeskkonnas kasutamiseks. Osa 2: Lisanõuded kaitsetele, mida kasutatakse keevitamisel ja sellega seonduvatel töödel (ISO 16321-2:2021)

Märkus. See standard viitab normatiivsele viitele EN ISO 16321-1:2020, mille kuupäev ei ole õige. Selle asemel peab olema EN ISO 16321-1:2022.

166.

EN ISO 16321-3:2022

Silmade ja näo kaitsevahendid töökeskkonnas kasutamiseks. Osa 3: Lisanõuded võrkkaitsetele (ISO 16321-3:2021)

Märkus. See standard viitab normatiivsele viitele EN ISO 16321-1:2020, mille kuupäev ei ole õige. Selle asemel peab olema EN ISO 16321-1:2022.

167.

EN 16350:2014

Kaitsekindad. Elektrostaatilised omadused

168.

EN 16473:2014

Tuletõrjujate kiivrid. Kiivrid päästetöödeks

169.

EN 16716:2017

Mägironimisvarustus. Laviini õhkpatjade süsteemid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

170.

EN 17092-2:2020

Kaitserõivad mootorratturitele. Osa 2: Klassi AAA rõivad. Nõuded

171.

EN 17092-3:2020

Kaitserõivad mootorratturitele. Osa 3: Klassi AA rõivad. Nõuded

172.

EN 17092-4:2020

Kaitserõivad mootorratturitele. Osa 4: Klassi A rõivad. Nõuded

173.

EN 17092-5:2020

Kaitserõivad mootorratturitele. Osa 5: Klassi B rõivad. Nõuded

174.

EN 17092-6:2020

Kaitserõivad mootorratturitele. Osa 6: Klassi C rõivad. Nõuded

175.

EN 17109:2020

Köitest rajad. Isikukaitsesüsteemid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

176.

EN ISO 17249:2013

Saeketilõigetele vastupidavad kaitsejalatsid (ISO 17249:2013)

EN ISO 17249:2013/AC:2014

177.

EN 17353:2020

Kaitserõivad. Parema nähtavusega varustus keskmise riskiga olukordades. Katsemeetodid ja nõuded

178.

EN 17520:2021

Mägironimisvarustus. Julgestusotsad. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

179.

EN ISO 18527-1:2022

Silma- ja näokaitsevahendid sportimiseks. Osa 1: Nõuded mäesuusatamisel ja lumelauasõidul kasutatavatele kaitseprillidele (ISO 18527-1:2021)

180.

EN ISO 18527-2:2021

Silma- ja näokaitsevahendid sportimiseks. Osa 2: Nõuded squash’is ja squash 57 kasutatavatele silmakaitsevahenditele (ISO 18527-2:2021)

181.

EN ISO 20320:2020

Lumelauaga sõitmiseks kasutatav kaitseriietus. Randmekaitsed. Nõuded ja katsemeetodid (ISO 20320:2020)

182.

EN ISO 20345:2022

Isikukaitsevahendid. Turvajalatsid (ISO 20345:2021)

183.

EN ISO 20346:2014

Isikukaitsevahendid. Kaitsejalatsid (ISO 20346:2014)

184.

EN ISO 20347:2012

Isikukaitsevahendid. Tööjalatsid (ISO 20347:2012)

185.

EN ISO 20349-1:2017

Isikukaitsevahendid. Kaitsvad jalatsid valu- ja keevitustöödel. Osa 1: Valutöö riskide eest kaitsvate jalatsite nõuded ja katsemeetodid (ISO 20349-1:2017)

EN ISO 20349-1:2017/A1:2020

186.

EN ISO 20349-2:2017

Isikukaitsevahendid. Kaitsvad jalatsid valu- ja keevitustöödel. Osa 2: Keevitus- ja seonduvate protsesside riskide eest kaitsvate jalatsite nõuded ja katsemeetodid (ISO 20349-2:2017)

EN ISO 20349-2:2017/A1:2020

187.

EN ISO 20471:2013

Kõrgnähtavusega märguriietus. Katsemeetodid ja nõuded (ISO 20471:2013, parandatud versioon 1.6.2013)

EN ISO 20471:2013/A1:2016

188.

EN ISO 27065:2017

Kaitseriietus. Toimivusnõuded pestitsiidide käitajatele ja pestitsiididega töödeldud alale naasvate töötajate kaitseriietusele. (ISO 27065:2017)

EN ISO 27065:2017/A1:2019

189.

EN 50321-1:2018

Pingealune töö. Elektriohu eest kaitsvad jalatsid. Isoleerjalatsid ja isoleerkalossid

EN 50321-1:2018/AC:2018-08

190.

EN 61482-2:2020

Pingealune töö. Kaitseriietus elektrikaare termilise ohu eest. Osa 2: Nõuded (IEC 61482-2:2018, muudetud)

---

II LISA

| Nr | Viide standardile | Kustutamise kuupäev |
| --- | --- | --- |
| 1 | EN 143:2000
  Hingamisteede kaitsevahendid. Tahkete osakeste filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus
  EN 143:2000/AC:2005
  EN 143:2000/A1:2006 | 9.6.2024 |
| 2 | EN 166:2001
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Spetsifikatsioonid. | 11.11.2024 |
| 3 | EN 169:2002
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Filtrid keevitamisele ja sellega seotud meetoditele. Läbilaskvuse nõuded ja soovitatav kasutus | 11.11.2024 |
| 4 | EN 170:2002
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Ultraviolettfiltrid. Läbilaskvuse nõuded ja soovitatav kasutus | 11.11.2024 |
| 5 | EN 172:1994
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Pimestava valguse filtrid tööstusliku kasutamise jaoks
  EN 172:1994/A1:2000
  EN 172:1994/A2:2001 | 11.11.2024 |
| 6 | EN 174:2001
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Suusatamisprillid kiirlaskumiseks | 11.11.2024 |
| 7 | EN 352-1:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 1: Kõrvapolstrid | 21.7.2024 |
| 8 | EN 352-2:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 2: Kõrvatropid | 21.7.2024 |
| 9 | EN 352-3:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 3: Tööstusliku kaitsekiivri juurde kuuluvad kõrvapolstrid | 21.7.2024 |
| 10 | EN 352-4:2001
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 4: (Müra) tasemest sõltuvad kõrvakaitsed
  EN 352-4:2001/A1:2005 | 21.7.2024 |
| 11 | EN 352-5:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 5: Aktiivsed müravähendavad kõrvakaitsed
  EN 352-5:2002/A1:2005 | 21.7.2024 |
| 12 | EN 352-6:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 6: Audiosidega kõrvakaitsed | 21.7.2024 |
| 13 | EN 352-7:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 7: (Müra) tasemest sõltuvad kõrvatropid | 21.7.2024 |
| 14 | EN 352-8:2008
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 8: Meelelahutuslike audioseadmete kõrvaklapid | 21.7.2024 |
| 15 | EN 379:2003+A1:2009
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Automaatsed keevitusfiltrid | 11.11.2024 |
| 16 | EN 1731:2006
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Võrest silma- ja näokaitsevahendid | 11.11.2024 |
| 17 | EN ISO 13688:2013
  Kaitseriietus. Üldnõuded (ISO 13688:2013) | 9.6.2024 |
| 18 | EN ISO 20345:2011
  Isikukaitsevahendid. Turvajalatsid (ISO 20345:2011) | 11.11.2024 |

Nr

Viide standardile

Kustutamise kuupäev

1

EN 143:2000

Hingamisteede kaitsevahendid. Tahkete osakeste filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus

EN 143:2000/AC:2005

EN 143:2000/A1:2006

9.6.2024

2

EN 166:2001

Isiklikud silmakaitsevahendid. Spetsifikatsioonid.

11.11.2024

3

EN 169:2002

Isiklikud silmakaitsevahendid. Filtrid keevitamisele ja sellega seotud meetoditele. Läbilaskvuse nõuded ja soovitatav kasutus

11.11.2024

4

EN 170:2002

Isiklikud silmakaitsevahendid. Ultraviolettfiltrid. Läbilaskvuse nõuded ja soovitatav kasutus

11.11.2024

5

EN 172:1994

Isiklikud silmakaitsevahendid. Pimestava valguse filtrid tööstusliku kasutamise jaoks

EN 172:1994/A1:2000

EN 172:1994/A2:2001

11.11.2024

6

EN 174:2001

Isiklikud silmakaitsevahendid. Suusatamisprillid kiirlaskumiseks

11.11.2024

7

EN 352-1:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 1: Kõrvapolstrid

21.7.2024

8

EN 352-2:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 2: Kõrvatropid

21.7.2024

9

EN 352-3:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 3: Tööstusliku kaitsekiivri juurde kuuluvad kõrvapolstrid

21.7.2024

10

EN 352-4:2001

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 4: (Müra) tasemest sõltuvad kõrvakaitsed

EN 352-4:2001/A1:2005

21.7.2024

11

EN 352-5:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 5: Aktiivsed müravähendavad kõrvakaitsed

EN 352-5:2002/A1:2005

21.7.2024

12

EN 352-6:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 6: Audiosidega kõrvakaitsed

21.7.2024

13

EN 352-7:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 7: (Müra) tasemest sõltuvad kõrvatropid

21.7.2024

14

EN 352-8:2008

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 8: Meelelahutuslike audioseadmete kõrvaklapid

21.7.2024

15

EN 379:2003+A1:2009

Isiklikud silmakaitsevahendid. Automaatsed keevitusfiltrid

11.11.2024

16

EN 1731:2006

Isiklikud silmakaitsevahendid. Võrest silma- ja näokaitsevahendid

11.11.2024

17

EN ISO 13688:2013

Kaitseriietus. Üldnõuded (ISO 13688:2013)

9.6.2024

18

EN ISO 20345:2011

Isikukaitsevahendid. Turvajalatsid (ISO 20345:2011)

11.11.2024

---

Parandused

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/59 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/59

---

Komisjoni 10. juuni 2022. aasta rakendusmääruse (EL) 2022/1860 (millega kehtestatakse rakenduslikud tehnilised standardid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 kohaldamiseks seoses aruandluse standardite, vormingute, sageduse, meetodite ja korraga) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 262, 7. oktoober 2022
  )

Leheküljel 76 artiklis 10

asendatakse

„Artikkel 10

Tuletislepingutest teatamise kuupäev

Tuletisinstrumendi vastaspool, kes vastab XX.XXX.20XX artikli 2 lõike 2 punktides a või b sätestatud tingimustele, või aruandluse eest vastutav üksus esitab kõik selle tuletisinstrumendi üksikasjad, mis on lisa kohaselt nõutavad, esitades teate sündmuse liigiga „Update“ („ajakohastamine“) 180 kalendripäeva jooksul alates [väljaannete talitus: palun lisada rakenduslike tehniliste standardite kohaldamise alguskuupäev], välja arvatud juhul, kui ta on esitanud sellel perioodil kõnealuse tuletisinstrumendi kohta teate toimingu liigiga „Modify“ („muudatus“) või „Correct“ („parandus“).“

järgmisega:

„Artikkel 10

Tuletislepingutest teatamise kuupäev

Tuletisinstrumendi vastaspool, kes vastab 29. aprillil 2024 artikli 2 lõike 2 punktides a või b sätestatud tingimustele, või aruandluse eest vastutav üksus esitab kõik selle tuletisinstrumendi üksikasjad, mis on lisa kohaselt nõutavad, esitades teate sündmuse liigiga „Update“ („ajakohastamine“) 180 kalendripäeva jooksul alates 29. aprillist 2024, välja arvatud juhul, kui ta on esitanud sellel perioodil kõnealuse tuletisinstrumendi kohta teate toimingu liigiga „Modify“ („muudatus“) või „Correct“ („parandus“).“

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/60

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määruse (EL) 2016/429 (loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus)) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 84, 31. märts 2016
  )

Leheküljel 65 artikli 84 lõike 1 punkti b alapunktis ii

asendatakse

| „ii) | ettevõtja asukoht ja ta rajatiste kirjeldus;“ |
| --- | --- |

„ii)

ettevõtja asukoht ja ta rajatiste kirjeldus;“

järgmisega:

| „ii) | ettevõtte asukoht ja selle rajatiste kirjeldus;“ |
| --- | --- |

„ii)

ettevõtte asukoht ja selle rajatiste kirjeldus;“

---