# Uradni list L 132/2023

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 132 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6617. maj 2023 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 132

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6617. maj 2023

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2023/969 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o vzpostavitvi platforme za sodelovanje za podporo delovanju skupnih preiskovalnih skupin in o spremembi Uredbe (EU) 2018/1726 | 1 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2023/970 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o krepitvi uporabe načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske s preglednostjo plačil in mehanizmi za izvrševanje (
  1
  ) | 21 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2023/969 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o vzpostavitvi platforme za sodelovanje za podporo delovanju skupnih preiskovalnih skupin in o spremembi Uredbe (EU) 2018/1726

1

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2023/970 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o krepitvi uporabe načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske s preglednostjo plačil in mehanizmi za izvrševanje (
  1
  )

1

21

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/971 z dne 10. maja 2023 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Cedro di Santa Maria del Cedro (ZOP)) | 45 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/972 z dne 10. maja 2023 o odobritvi dajanja na trg vodnoetanolnega ekstrakta Labisia pumila kot novega živila in o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/2470 (
  1
  ) | 46 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/973 z dne 15. maja 2023 o spremembi prilog V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 glede vnosov za Kanado, Čile, Združeno kraljestvo in Združene države Amerike na seznamih tretjih držav, iz katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo (
  1
  ) | 52 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/974 z dne 16. maja 2023 o podaljšanju odstopanja od Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 glede najmanjše oddaljenosti od obale in najmanjše morske globine za ribolov s plovili z vlečnimi mrežami tipa volantina v teritorialnih vodah Slovenije | 74 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/975 z dne 15. maja 2023 o spremembi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2019/417 o določitvi smernic za upravljanje sistema Evropske unije za hitro izmenjavo informacij, imenovanega RAPEX, ki je bil vzpostavljen na podlagi člena 12 Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta o splošni varnosti proizvodov, in njegovega sistema obveščanja
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 2817)

   (
  1
  ) | 77 |
| | * | Sklep (EU) 2023/976 Enotnega odbora za reševanje z dne 22. marec 2023 o razrešnici glede izvrševanja proračuna in zaključnega računa Enotnega odbora za reševanje (SRB) za proračunsko leto 2021 (SRB/PS/2023/02) | 87 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/971 z dne 10. maja 2023 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Cedro di Santa Maria del Cedro (ZOP))

45

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/972 z dne 10. maja 2023 o odobritvi dajanja na trg vodnoetanolnega ekstrakta Labisia pumila kot novega živila in o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/2470 (
  1
  )

Labisia pumila

1

46

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/973 z dne 15. maja 2023 o spremembi prilog V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 glede vnosov za Kanado, Čile, Združeno kraljestvo in Združene države Amerike na seznamih tretjih držav, iz katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo (
  1
  )

1

52

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/974 z dne 16. maja 2023 o podaljšanju odstopanja od Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 glede najmanjše oddaljenosti od obale in najmanjše morske globine za ribolov s plovili z vlečnimi mrežami tipa volantina v teritorialnih vodah Slovenije

74

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/975 z dne 15. maja 2023 o spremembi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2019/417 o določitvi smernic za upravljanje sistema Evropske unije za hitro izmenjavo informacij, imenovanega RAPEX, ki je bil vzpostavljen na podlagi člena 12 Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta o splošni varnosti proizvodov, in njegovega sistema obveščanja
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 2817)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 2817)

1

77

*

Sklep (EU) 2023/976 Enotnega odbora za reševanje z dne 22. marec 2023 o razrešnici glede izvrševanja proračuna in zaključnega računa Enotnega odbora za reševanje (SRB) za proračunsko leto 2021 (SRB/PS/2023/02)

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/1

---

UREDBA (EU) 2023/969 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 10. maja 2023

o vzpostavitvi platforme za sodelovanje za podporo delovanju skupnih preiskovalnih skupin in o spremembi Uredbe (EU) 2018/1726

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 82(1), drugi pododstavek, točka (d), Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija si je zastavila cilj, da za svoje državljane vzpostavi območje svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja, na katerem je zagotovljeno prosto gibanje oseb. Hkrati bi morala Unija zagotoviti, da je navedeno območje še naprej varno. Ta cilj je mogoče doseči le z učinkovitejšim in usklajenim sodelovanjem nacionalnih in mednarodnih organov kazenskega pregona in pravosodnih organov ter z ustreznimi ukrepi za preprečevanje kriminala, med drugim organiziranega kriminala in terorizma, in boj proti njemu. |
| --- | --- |

(1)

Unija si je zastavila cilj, da za svoje državljane vzpostavi območje svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja, na katerem je zagotovljeno prosto gibanje oseb. Hkrati bi morala Unija zagotoviti, da je navedeno območje še naprej varno. Ta cilj je mogoče doseči le z učinkovitejšim in usklajenim sodelovanjem nacionalnih in mednarodnih organov kazenskega pregona in pravosodnih organov ter z ustreznimi ukrepi za preprečevanje kriminala, med drugim organiziranega kriminala in terorizma, in boj proti njemu.

| (2) | Doseganje tega cilja je še posebej zahtevno, kadar ima kriminal čezmejno razsežnost na ozemlju dveh ali več držav članic in/ali tretjih držav. V takih primerih morajo biti države članice sposobne združiti svoje moči in operacije, da bi omogočile uspešne in učinkovite čezmejne preiskave in pregone, za katere je izmenjava informacij in dokazov ključnega pomena. Eno najuspešnejših orodij za tako čezmejno sodelovanje so skupne preiskovalne skupine (v nadaljnjem besedilu: JIT), ki omogočajo neposredno sodelovanje in komunikacijo med pravosodnimi organi in organi kazenskega pregona dveh ali več držav članic in morebiti tretjih držav, da lahko ti čim učinkoviteje organizirajo svoje ukrepe in preiskave. Pristojni organi dveh ali več držav članic in morebiti tretjih držav ustanovijo JIT za poseben namen in za določeno obdobje, da bi skupaj izvajali kazenske preiskave s čezmejnim vplivom. |
| --- | --- |

(2)

Doseganje tega cilja je še posebej zahtevno, kadar ima kriminal čezmejno razsežnost na ozemlju dveh ali več držav članic in/ali tretjih držav. V takih primerih morajo biti države članice sposobne združiti svoje moči in operacije, da bi omogočile uspešne in učinkovite čezmejne preiskave in pregone, za katere je izmenjava informacij in dokazov ključnega pomena. Eno najuspešnejših orodij za tako čezmejno sodelovanje so skupne preiskovalne skupine (v nadaljnjem besedilu: JIT), ki omogočajo neposredno sodelovanje in komunikacijo med pravosodnimi organi in organi kazenskega pregona dveh ali več držav članic in morebiti tretjih držav, da lahko ti čim učinkoviteje organizirajo svoje ukrepe in preiskave. Pristojni organi dveh ali več držav članic in morebiti tretjih držav ustanovijo JIT za poseben namen in za določeno obdobje, da bi skupaj izvajali kazenske preiskave s čezmejnim vplivom.

| (3) | JIT so se izkazali za ključne pri izboljšanju pravosodnega sodelovanja v zvezi s preiskovanjem in pregonom čezmejnih kaznivih dejanj, kot so kibernetska kriminaliteta, terorizem ter huda kazniva dejanja in organizirani kriminal, saj skrajšujejo dolgotrajne postopke in formalnosti med člani JIT. Z večjo uporabo JIT se je hkrati okrepila kultura čezmejnega sodelovanja v kazenskih zadevah med pravosodnimi organi v Uniji. |
| --- | --- |

(3)

JIT so se izkazali za ključne pri izboljšanju pravosodnega sodelovanja v zvezi s preiskovanjem in pregonom čezmejnih kaznivih dejanj, kot so kibernetska kriminaliteta, terorizem ter huda kazniva dejanja in organizirani kriminal, saj skrajšujejo dolgotrajne postopke in formalnosti med člani JIT. Z večjo uporabo JIT se je hkrati okrepila kultura čezmejnega sodelovanja v kazenskih zadevah med pravosodnimi organi v Uniji.

| (4) | Pravni red Unije določa dva pravna okvira za ustanovitev JIT s sodelovanjem najmanj dveh držav članic: člen 13 Konvencije, ki jo je Svet pripravil na podlagi člena 34 Pogodbe o Evropski uniji, o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije (2) in Okvirni sklep Sveta 2002/465/PNZ (3). Tretje države lahko v JIT sodelujejo kot pogodbenice, če obstaja pravna podlaga za tako sodelovanje, kot sta člen 20 Drugega dodatnega protokola h Evropski konvenciji o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah, podpisanega v Strasbourgu z dne 8. novembra 2001 (4), in člen 5 Sporazuma o medsebojni pravni pomoči med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike (5). |
| --- | --- |

(4)

Pravni red Unije določa dva pravna okvira za ustanovitev JIT s sodelovanjem najmanj dveh držav članic: člen 13 Konvencije, ki jo je Svet pripravil na podlagi člena 34 Pogodbe o Evropski uniji, o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije (2) in Okvirni sklep Sveta 2002/465/PNZ (3). Tretje države lahko v JIT sodelujejo kot pogodbenice, če obstaja pravna podlaga za tako sodelovanje, kot sta člen 20 Drugega dodatnega protokola h Evropski konvenciji o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah, podpisanega v Strasbourgu z dne 8. novembra 2001 (4), in člen 5 Sporazuma o medsebojni pravni pomoči med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike (5).

| (5) | Mednarodni pravosodni organi imajo ključno vlogo pri preiskovanju in pregonu mednarodnih kaznivih dejanj. Njihovi predstavniki lahko sodelujejo v določenem JIT, če jih na podlagi zadevnega sporazuma, ki ustanavlja JIT, k temu povabijo člani JIT (v nadaljnjem besedilu: sporazum o ustanovitvi JIT). Zato bi bilo treba olajšati tudi izmenjavo informacij in dokazov med pristojnimi nacionalnimi organi in vsemi drugimi sodišči ali mehanizmi, katerih cilj je obravnavati huda kazniva dejanja, ki zadevajo celotno mednarodno skupnost, zlasti Mednarodnim kazenskim sodiščem. Ta uredba bi zato morala predstavnikom takih mednarodnih pravosodnih organov zagotoviti dostop do platforme (v nadaljnjem besedilu: platforma za sodelovanje JIT), da se okrepi mednarodno sodelovanje v zvezi s preiskovanjem in pregonom mednarodnih kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

(5)

Mednarodni pravosodni organi imajo ključno vlogo pri preiskovanju in pregonu mednarodnih kaznivih dejanj. Njihovi predstavniki lahko sodelujejo v določenem JIT, če jih na podlagi zadevnega sporazuma, ki ustanavlja JIT, k temu povabijo člani JIT (v nadaljnjem besedilu: sporazum o ustanovitvi JIT). Zato bi bilo treba olajšati tudi izmenjavo informacij in dokazov med pristojnimi nacionalnimi organi in vsemi drugimi sodišči ali mehanizmi, katerih cilj je obravnavati huda kazniva dejanja, ki zadevajo celotno mednarodno skupnost, zlasti Mednarodnim kazenskim sodiščem. Ta uredba bi zato morala predstavnikom takih mednarodnih pravosodnih organov zagotoviti dostop do platforme (v nadaljnjem besedilu: platforma za sodelovanje JIT), da se okrepi mednarodno sodelovanje v zvezi s preiskovanjem in pregonom mednarodnih kaznivih dejanj.

| (6) | Platforma za sodelovanje JIT je nujno potrebna, da bi JIT lahko učinkovito komunicirali ter si varno izmenjevali informacije in dokaze, da bi zagotovili, da tisti, ki so odgovorni za najhujša kazniva dejanja, zanje čim prej odgovarjajo. To nujnost potrjuje mandat Agencije Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust), ustanovljene z Uredbo (EU) 2018/1727 Evropskega parlamenta in Sveta (6), kot je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2022/838 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ki Eurojustu omogoča, da zavaruje, analizira in hrani dokaze, povezane z genocidom, hudodelstvi zoper človečnost, vojnimi zločini in povezanimi kaznivimi dejanji, ter omogoča izmenjavo povezanih dokazov s pristojnimi nacionalnimi organi in mednarodnimi pravosodnimi organi, zlasti z Mednarodnim kazenskim sodiščem. |
| --- | --- |

(6)

Platforma za sodelovanje JIT je nujno potrebna, da bi JIT lahko učinkovito komunicirali ter si varno izmenjevali informacije in dokaze, da bi zagotovili, da tisti, ki so odgovorni za najhujša kazniva dejanja, zanje čim prej odgovarjajo. To nujnost potrjuje mandat Agencije Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust), ustanovljene z Uredbo (EU) 2018/1727 Evropskega parlamenta in Sveta (6), kot je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2022/838 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ki Eurojustu omogoča, da zavaruje, analizira in hrani dokaze, povezane z genocidom, hudodelstvi zoper človečnost, vojnimi zločini in povezanimi kaznivimi dejanji, ter omogoča izmenjavo povezanih dokazov s pristojnimi nacionalnimi organi in mednarodnimi pravosodnimi organi, zlasti z Mednarodnim kazenskim sodiščem.

| (7) | Obstoječa pravna okvira na ravni Unije ne določata načina izmenjave informacij in komunikacije med subjekti, ki sodelujejo v JIT. Navedeni subjekti dosežejo sporazum o taki izmenjavi in komunikaciji na podlagi potreb in razpoložljivih sredstev. Za boj proti vse bolj zapletenemu in hitro spreminjajočemu se čezmejnemu kriminalu so ključnega pomena hitrost, sodelovanje in učinkovitost. Vendar trenutno ni sistema, ki bi podpiral upravljanje JIT ter omogočal učinkovitejše iskanje in shranjevanje dokazov ter varnost podatkov, ki si jih vključeni v JIT izmenjujejo. Namenskega varnega in učinkovitega kanala, ki bi ga lahko uporabili vsi tisti, ki so vključeni v JIT, in prek katerega bi lahko takoj izmenjali velike količine informacij in dokazov ali ki bi omogočal varno in učinkovito komunikacijo, očitno ni. Poleg tega ni sistema, ki podpira ali upravljanje JIT, vključno s sledljivostjo dokazov, ki si jih vključeni v JIT izmenjujejo, na način, ki je skladen s pravnimi zahtevami nacionalnih sodišč, ali načrtovanje in koordinacijo delovanja JIT. |
| --- | --- |

(7)

Obstoječa pravna okvira na ravni Unije ne določata načina izmenjave informacij in komunikacije med subjekti, ki sodelujejo v JIT. Navedeni subjekti dosežejo sporazum o taki izmenjavi in komunikaciji na podlagi potreb in razpoložljivih sredstev. Za boj proti vse bolj zapletenemu in hitro spreminjajočemu se čezmejnemu kriminalu so ključnega pomena hitrost, sodelovanje in učinkovitost. Vendar trenutno ni sistema, ki bi podpiral upravljanje JIT ter omogočal učinkovitejše iskanje in shranjevanje dokazov ter varnost podatkov, ki si jih vključeni v JIT izmenjujejo. Namenskega varnega in učinkovitega kanala, ki bi ga lahko uporabili vsi tisti, ki so vključeni v JIT, in prek katerega bi lahko takoj izmenjali velike količine informacij in dokazov ali ki bi omogočal varno in učinkovito komunikacijo, očitno ni. Poleg tega ni sistema, ki podpira ali upravljanje JIT, vključno s sledljivostjo dokazov, ki si jih vključeni v JIT izmenjujejo, na način, ki je skladen s pravnimi zahtevami nacionalnih sodišč, ali načrtovanje in koordinacijo delovanja JIT.

| (8) | Glede na vse večje možnosti prodiranja kriminala v sisteme informacijske tehnologije bi lahko sedanje stanje oviralo učinkovitost in uspešnost čezmejnih preiskav ter zaradi nezavarovane in nedigitalne izmenjave informacij in dokazov ogrozilo in upočasnilo take preiskave in pregon, ki bi bili zato dražji. Zlasti pravosodni organi in organi kazenskega pregona morajo zagotoviti, da so njihovi sistemi čim modernejši in čim varnejši in da se lahko vsi člani JIT enostavno povežejo in komunicirajo neodvisno od njihovih nacionalnih sistemov. |
| --- | --- |

(8)

Glede na vse večje možnosti prodiranja kriminala v sisteme informacijske tehnologije bi lahko sedanje stanje oviralo učinkovitost in uspešnost čezmejnih preiskav ter zaradi nezavarovane in nedigitalne izmenjave informacij in dokazov ogrozilo in upočasnilo take preiskave in pregon, ki bi bili zato dražji. Zlasti pravosodni organi in organi kazenskega pregona morajo zagotoviti, da so njihovi sistemi čim modernejši in čim varnejši in da se lahko vsi člani JIT enostavno povežejo in komunicirajo neodvisno od njihovih nacionalnih sistemov.

| (9) | Pomembno je, da se sodelovanje JIT izboljša in podpre s sodobnimi informacijskimi orodji. Hitrost in učinkovitost izmenjav med vključenimi v JIT bi se lahko znatno povečali z vzpostavitvijo namenske platforme informacijske tehnologije, ki bi podpirala delovanje JIT. Zato je treba določiti pravila o vzpostavitvi platforme za sodelovanje JIT na ravni Unije za pomoč tistim, ki so vključeni v JIT, pri sodelovanju, varni komunikaciji ter izmenjavi informacij in dokazov. |
| --- | --- |

(9)

Pomembno je, da se sodelovanje JIT izboljša in podpre s sodobnimi informacijskimi orodji. Hitrost in učinkovitost izmenjav med vključenimi v JIT bi se lahko znatno povečali z vzpostavitvijo namenske platforme informacijske tehnologije, ki bi podpirala delovanje JIT. Zato je treba določiti pravila o vzpostavitvi platforme za sodelovanje JIT na ravni Unije za pomoč tistim, ki so vključeni v JIT, pri sodelovanju, varni komunikaciji ter izmenjavi informacij in dokazov.

| (10) | Platforma za sodelovanje JIT bi se morala uporabljati le takrat, kadar med drugim obstaja pravna podlaga Unije za ustanovitev JIT. Za vse tiste JIT, ki so ustanovljeni le na mednarodnih pravnih podlagah, se platforma za sodelovanje JIT ne bi smela uporabljati, saj se financira iz proračuna Unije in je razvita na podlagi zakonodaje Unije. Kadar pa so pristojni organi tretjih držav pogodbeniki sporazuma o ustanovitvi JIT, ki ima pravno podlago Unije in mednarodno pravno podlago, bi bilo treba predstavnike pristojnih organov te tretje države šteti za člane JIT. |
| --- | --- |

(10)

Platforma za sodelovanje JIT bi se morala uporabljati le takrat, kadar med drugim obstaja pravna podlaga Unije za ustanovitev JIT. Za vse tiste JIT, ki so ustanovljeni le na mednarodnih pravnih podlagah, se platforma za sodelovanje JIT ne bi smela uporabljati, saj se financira iz proračuna Unije in je razvita na podlagi zakonodaje Unije. Kadar pa so pristojni organi tretjih držav pogodbeniki sporazuma o ustanovitvi JIT, ki ima pravno podlago Unije in mednarodno pravno podlago, bi bilo treba predstavnike pristojnih organov te tretje države šteti za člane JIT.

| (11) | Uporaba platforme za sodelovanje JIT bi morala biti prostovoljna. Vendar je njena uporaba glede na njeno dodano vrednost za čezmejne preiskave močno priporočljiva. Z uporabo ali neuporabo platforme za sodelovanje JIT se ne bi smelo posegati v zakonitost drugih oblik komunikacije ali izmenjave informacij ali vplivati nanjo, niti se ne bi smel spremeniti način, na katerega so JIT ustanovljeni, organizirani ali delujejo. Vzpostavitev platforme za sodelovanje JIT ne bi smela vplivati na osnovne pravne podlage za ustanovitev JIT in na veljavno nacionalno postopkovno zakonodajo v zvezi z zbiranjem in uporabo pridobljenih dokazov. Uradniki drugih pristojnih nacionalnih organov, kot so carinski organi, kadar so člani JIT, ustanovljenih na podlagi Okvirnega sklepa 2002/465/PNZ, bi morali imeti dostop do prostorov za sodelovanje JIT. Platforma za sodelovanje JIT bi morala zagotoviti varno informacijsko orodje za izboljšanje sodelovanja, pospešitev pretoka informacij med njenimi uporabniki ter izboljšanje varnosti izmenjanih podatkov in učinkovitosti JIT. |
| --- | --- |

(11)

Uporaba platforme za sodelovanje JIT bi morala biti prostovoljna. Vendar je njena uporaba glede na njeno dodano vrednost za čezmejne preiskave močno priporočljiva. Z uporabo ali neuporabo platforme za sodelovanje JIT se ne bi smelo posegati v zakonitost drugih oblik komunikacije ali izmenjave informacij ali vplivati nanjo, niti se ne bi smel spremeniti način, na katerega so JIT ustanovljeni, organizirani ali delujejo. Vzpostavitev platforme za sodelovanje JIT ne bi smela vplivati na osnovne pravne podlage za ustanovitev JIT in na veljavno nacionalno postopkovno zakonodajo v zvezi z zbiranjem in uporabo pridobljenih dokazov. Uradniki drugih pristojnih nacionalnih organov, kot so carinski organi, kadar so člani JIT, ustanovljenih na podlagi Okvirnega sklepa 2002/465/PNZ, bi morali imeti dostop do prostorov za sodelovanje JIT. Platforma za sodelovanje JIT bi morala zagotoviti varno informacijsko orodje za izboljšanje sodelovanja, pospešitev pretoka informacij med njenimi uporabniki ter izboljšanje varnosti izmenjanih podatkov in učinkovitosti JIT.

| (12) | Platforma za sodelovanje JIT bi morala zajemati operativno in postoperativno fazo JIT od trenutka, ko je ustrezen sporazum o ustanovitvi JIT podpisan, do takrat, ko je zaključeno ocenjevanje JIT. Ker se akterji, ki sodelujejo v postopku ustanovitve JIT, razlikujejo od akterjev, ki so člani JIT po ustanovitvi JIT, postopka ustanavljanja JIT, zlasti pogajanj o vsebini in podpisu sporazuma o ustanovitvi JIT, ne bi smeli voditi preko platforme za sodelovanje JIT. Ob upoštevanju potrebe po elektronskem orodju za podporo postopku podpisovanja sporazuma o ustanovitvi JIT pa bi morala Komisija razmisliti o vključitvi navedenega postopka v digitalni sistem za izmenjavo e-dokazov (eEDES), ki je varen spletni portal za elektronske zahtevke in odgovore, ki ga je razvila Komisija. |
| --- | --- |

(12)

Platforma za sodelovanje JIT bi morala zajemati operativno in postoperativno fazo JIT od trenutka, ko je ustrezen sporazum o ustanovitvi JIT podpisan, do takrat, ko je zaključeno ocenjevanje JIT. Ker se akterji, ki sodelujejo v postopku ustanovitve JIT, razlikujejo od akterjev, ki so člani JIT po ustanovitvi JIT, postopka ustanavljanja JIT, zlasti pogajanj o vsebini in podpisu sporazuma o ustanovitvi JIT, ne bi smeli voditi preko platforme za sodelovanje JIT. Ob upoštevanju potrebe po elektronskem orodju za podporo postopku podpisovanja sporazuma o ustanovitvi JIT pa bi morala Komisija razmisliti o vključitvi navedenega postopka v digitalni sistem za izmenjavo e-dokazov (eEDES), ki je varen spletni portal za elektronske zahtevke in odgovore, ki ga je razvila Komisija.

| (13) | Člane vsakega JIT, ki uporablja platformo za sodelovanje JIT, bi bilo treba spodbujati, naj bodisi v operativni fazi JIT bodisi po njegovi razpustitvi izvedejo oceno JIT z uporabo orodij, ki jih zagotavlja platforma za sodelovanje JIT. |
| --- | --- |

(13)

Člane vsakega JIT, ki uporablja platformo za sodelovanje JIT, bi bilo treba spodbujati, naj bodisi v operativni fazi JIT bodisi po njegovi razpustitvi izvedejo oceno JIT z uporabo orodij, ki jih zagotavlja platforma za sodelovanje JIT.

| (14) | Sporazum o ustanovitvi JIT, vključno z vsemi dodatki, bi moral biti predpogoj za uporabo platforme za sodelovanje JIT. Vsebino vseh prihodnjih sporazumov o ustanovitvi JIT bi bilo treba prilagoditi tako, da bi se upoštevale ustrezne določbe te uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Sporazum o ustanovitvi JIT, vključno z vsemi dodatki, bi moral biti predpogoj za uporabo platforme za sodelovanje JIT. Vsebino vseh prihodnjih sporazumov o ustanovitvi JIT bi bilo treba prilagoditi tako, da bi se upoštevale ustrezne določbe te uredbe.

| (15) | Mreža nacionalnih strokovnjakov za skupne preiskovalne skupine, ki je bila vzpostavljena leta 2005 (v nadaljnjem besedilu: mreža JIT), je z namenom lažjega ustanavljanja JIT razvila vzorčni sporazum, ki vsebuje dodatke. Vsebino vzorčnega sporazuma in njegovih dodatkov bi bilo treba prilagoditi, da bi se upoštevali odločitev o uporabi platforme za sodelovanje JIT in pravila za dostop do platforme za sodelovanje JIT. |
| --- | --- |

(15)

Mreža nacionalnih strokovnjakov za skupne preiskovalne skupine, ki je bila vzpostavljena leta 2005 (v nadaljnjem besedilu: mreža JIT), je z namenom lažjega ustanavljanja JIT razvila vzorčni sporazum, ki vsebuje dodatke. Vsebino vzorčnega sporazuma in njegovih dodatkov bi bilo treba prilagoditi, da bi se upoštevali odločitev o uporabi platforme za sodelovanje JIT in pravila za dostop do platforme za sodelovanje JIT.

| (16) | Z operativnega vidika bi morala biti platforma za sodelovanje JIT sestavljena iz ločenih prostorov za sodelovanje JIT, vzpostavljenih za vsak posamezni JIT, ki gostuje na platformi za sodelovanje JIT. |
| --- | --- |

(16)

Z operativnega vidika bi morala biti platforma za sodelovanje JIT sestavljena iz ločenih prostorov za sodelovanje JIT, vzpostavljenih za vsak posamezni JIT, ki gostuje na platformi za sodelovanje JIT.

| (17) | S tehničnega vidika bi morala biti platforma za sodelovanje JIT dostopna prek varne internetne povezave in sestavljena iz centraliziranega informacijskega sistema, dostopnega prek varnega spletnega portala, komunikacijske programske opreme za mobilne in namizne naprave, vključno z naprednim mehanizmom beleženja in spremljanja, ter povezave med centraliziranim informacijskim sistemom in ustreznimi orodji informacijske tehnologije, ki podpirajo delovanje JIT in ki jih upravlja sekretariat mreže JIT. |
| --- | --- |

(17)

S tehničnega vidika bi morala biti platforma za sodelovanje JIT dostopna prek varne internetne povezave in sestavljena iz centraliziranega informacijskega sistema, dostopnega prek varnega spletnega portala, komunikacijske programske opreme za mobilne in namizne naprave, vključno z naprednim mehanizmom beleženja in spremljanja, ter povezave med centraliziranim informacijskim sistemom in ustreznimi orodji informacijske tehnologije, ki podpirajo delovanje JIT in ki jih upravlja sekretariat mreže JIT.

| (18) | Platforma za sodelovanje JIT bi morala biti namenjena lažjemu usklajevanju in upravljanju JIT. Platforma za sodelovanje JIT bi morala zagotavljati izmenjavo in začasno shranjevanje operativnih informacij in dokazov, varno komunikacijo in sledljivost dokazov ter podpirati postopek ocenjevanja JIT. Vse vključene v JIT bi bilo treba spodbujati, naj uporabljajo vse funkcionalnosti platforme za sodelovanje JIT in naj z njimi v čim večji meri nadomestijo komunikacijske kanale in kanale za izmenjavo podatkov, ki jih trenutno uporabljajo, s kanali platforme za sodelovanje JIT. |
| --- | --- |

(18)

Platforma za sodelovanje JIT bi morala biti namenjena lažjemu usklajevanju in upravljanju JIT. Platforma za sodelovanje JIT bi morala zagotavljati izmenjavo in začasno shranjevanje operativnih informacij in dokazov, varno komunikacijo in sledljivost dokazov ter podpirati postopek ocenjevanja JIT. Vse vključene v JIT bi bilo treba spodbujati, naj uporabljajo vse funkcionalnosti platforme za sodelovanje JIT in naj z njimi v čim večji meri nadomestijo komunikacijske kanale in kanale za izmenjavo podatkov, ki jih trenutno uporabljajo, s kanali platforme za sodelovanje JIT.

| (19) | Usklajevanje in izmenjava podatkov med agencijami ter organi Unije na območju svobode, varnosti in pravice, ki so vključeni v pravosodno sodelovanje, in člani JIT sta ključna pri zagotavljanju usklajenega odziva Unije na kriminalne dejavnosti in pri zagotavljanju pomembne podpore državam članicam v boju proti kriminalu. Platforma za sodelovanje JIT bi morala dopolnjevati obstoječa orodja, ki omogočajo varno izmenjavo podatkov med pravosodnimi organi in organi kazenskega pregona, kot je mrežna aplikacija za varno izmenjavo informacij (SIENA), ki jo upravlja Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), ustanovljena z Uredbo (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (8). |
| --- | --- |

(19)

Usklajevanje in izmenjava podatkov med agencijami ter organi Unije na območju svobode, varnosti in pravice, ki so vključeni v pravosodno sodelovanje, in člani JIT sta ključna pri zagotavljanju usklajenega odziva Unije na kriminalne dejavnosti in pri zagotavljanju pomembne podpore državam članicam v boju proti kriminalu. Platforma za sodelovanje JIT bi morala dopolnjevati obstoječa orodja, ki omogočajo varno izmenjavo podatkov med pravosodnimi organi in organi kazenskega pregona, kot je mrežna aplikacija za varno izmenjavo informacij (SIENA), ki jo upravlja Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), ustanovljena z Uredbo (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

| (20) | S komunikacijo povezane funkcionalnosti platforme za sodelovanje JIT bi morala zagotavljati najsodobnejša programska oprema, ki omogoča, da se neizsledljiva komunikacija lokalno shrani na napravah uporabnikov platforme za sodelovanje JIT. |
| --- | --- |

(20)

S komunikacijo povezane funkcionalnosti platforme za sodelovanje JIT bi morala zagotavljati najsodobnejša programska oprema, ki omogoča, da se neizsledljiva komunikacija lokalno shrani na napravah uporabnikov platforme za sodelovanje JIT.

| (21) | Ustrezna funkcionalnost, ki omogoča izmenjavo operativnih informacij in dokazov, vključno z velikimi datotekami, bi morala biti zagotovljena z mehanizmom za nalaganje/prenos, zasnovanim za shranjevanje podatkov centralno le za določeno obdobje, ki je potrebno za tehnični prenos podatkov. Takoj ko vsi naslovniki prenesejo podatke, bi se ti morali samodejno in trajno izbrisati s platforme za sodelovanje JIT. |
| --- | --- |

(21)

Ustrezna funkcionalnost, ki omogoča izmenjavo operativnih informacij in dokazov, vključno z velikimi datotekami, bi morala biti zagotovljena z mehanizmom za nalaganje/prenos, zasnovanim za shranjevanje podatkov centralno le za določeno obdobje, ki je potrebno za tehnični prenos podatkov. Takoj ko vsi naslovniki prenesejo podatke, bi se ti morali samodejno in trajno izbrisati s platforme za sodelovanje JIT.

| (22) | Glede na njene izkušnje z upravljanjem obsežnih sistemov s področja pravosodja in notranjih zadev bi bilo treba Agenciji Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), ustanovljeni z Uredbo (EU) 2018/1726 Evropskega parlamenta in Sveta (9), zaupati nalogo oblikovanja, razvoja in delovanja platforme za sodelovanje JIT z uporabo obstoječih funkcionalnosti aplikacije SIENA in drugih funkcionalnosti pri Europolu, da se zagotovita dopolnjevanje in po potrebi povezljivost. Zato bi bilo treba mandat agencije eu-LISA spremeniti tako, da bi odražal te nove naloge, agenciji eu-LISA pa bi bilo treba zagotoviti ustrezno financiranje in število osebja, da bi lahko izpolnjevala svoje odgovornosti iz te uredbe. V zvezi s tem bi bilo treba določiti pravila o odgovornostih agencije eu-LISA kot agenciji, ki so ji zaupani razvoj, tehnično delovanje in vzdrževanje platforme za sodelovanje JIT. |
| --- | --- |

(22)

Glede na njene izkušnje z upravljanjem obsežnih sistemov s področja pravosodja in notranjih zadev bi bilo treba Agenciji Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), ustanovljeni z Uredbo (EU) 2018/1726 Evropskega parlamenta in Sveta (9), zaupati nalogo oblikovanja, razvoja in delovanja platforme za sodelovanje JIT z uporabo obstoječih funkcionalnosti aplikacije SIENA in drugih funkcionalnosti pri Europolu, da se zagotovita dopolnjevanje in po potrebi povezljivost. Zato bi bilo treba mandat agencije eu-LISA spremeniti tako, da bi odražal te nove naloge, agenciji eu-LISA pa bi bilo treba zagotoviti ustrezno financiranje in število osebja, da bi lahko izpolnjevala svoje odgovornosti iz te uredbe. V zvezi s tem bi bilo treba določiti pravila o odgovornostih agencije eu-LISA kot agenciji, ki so ji zaupani razvoj, tehnično delovanje in vzdrževanje platforme za sodelovanje JIT.

| (23) | Agencija eu-LISA bi morala zagotoviti, da se lahko podatki, ki jih hranijo organi kazenskega pregona, po potrebi enostavno prenesejo iz aplikacije SIENA na platformo za sodelovanje JIT. V ta namen bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo, v katerem bi ocenila nujnost, izvedljivost in primernost povezave platforme za sodelovanje JIT z aplikacijo SIENA. To poročilo bi moralo vsebovati pogoje, tehnične specifikacije ter postopke za zagotovitev varne in učinkovite povezave in izmenjave podatkov. Pri oceni bi bilo treba upoštevati visoko raven varstva podatkov, ki je potrebna za tako povezavo, in sicer na podlagi obstoječega pravnega okvira Unije in nacionalnega okvira za varstvo podatkov, kot so Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (10), Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (11) ter pravila, ki se v pravnih aktih o njihovi ustanovitvi uporabljajo za ustrezne organe, urade ali agencije Unije. Upoštevati bi bilo treba raven varstva podatkov – to so občutljivi in netajni podatki –, ki se bodo izmenjevali prek platforme za sodelovanje JIT. V skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 bi se Komisija morala pred predložitvijo poročila Evropskemu parlamentu in Svetu posvetovati tudi z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov o vplivu predvidene obdelave osebnih podatkov na varstvo pravic in svoboščin posameznikov. |
| --- | --- |

(23)

Agencija eu-LISA bi morala zagotoviti, da se lahko podatki, ki jih hranijo organi kazenskega pregona, po potrebi enostavno prenesejo iz aplikacije SIENA na platformo za sodelovanje JIT. V ta namen bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo, v katerem bi ocenila nujnost, izvedljivost in primernost povezave platforme za sodelovanje JIT z aplikacijo SIENA. To poročilo bi moralo vsebovati pogoje, tehnične specifikacije ter postopke za zagotovitev varne in učinkovite povezave in izmenjave podatkov. Pri oceni bi bilo treba upoštevati visoko raven varstva podatkov, ki je potrebna za tako povezavo, in sicer na podlagi obstoječega pravnega okvira Unije in nacionalnega okvira za varstvo podatkov, kot so Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (10), Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (11) ter pravila, ki se v pravnih aktih o njihovi ustanovitvi uporabljajo za ustrezne organe, urade ali agencije Unije. Upoštevati bi bilo treba raven varstva podatkov – to so občutljivi in netajni podatki –, ki se bodo izmenjevali prek platforme za sodelovanje JIT. V skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 bi se Komisija morala pred predložitvijo poročila Evropskemu parlamentu in Svetu posvetovati tudi z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov o vplivu predvidene obdelave osebnih podatkov na varstvo pravic in svoboščin posameznikov.

| (24) | Od vzpostavitve mreže JIT v letu 2005 sekretariat mreže JIT podpira delo mreže JIT, tako da organizira letne sestanke in dejavnosti usposabljanja, zbira in analizira poročila o oceni posameznih JIT in upravlja Eurojustov program financiranja JIT. Od leta 2011 sekretariat mreže JIT gostuje pri Eurojustu kot ločena enota. Eurojustu bi bilo treba zagotoviti ustrezno osebje, dodeljeno sekretariatu mreže JIT, da se sekretariatu mreže JIT omogoči podpora uporabnikom pri praktični uporabi platforme za sodelovanje JIT, zagotavljanje vsakodnevnih smernic in pomoči, zasnova in zagotavljanje tečajev usposabljanja ter ozaveščanje in spodbujanje uporabe platforme za sodelovanje JIT. |
| --- | --- |

(24)

Od vzpostavitve mreže JIT v letu 2005 sekretariat mreže JIT podpira delo mreže JIT, tako da organizira letne sestanke in dejavnosti usposabljanja, zbira in analizira poročila o oceni posameznih JIT in upravlja Eurojustov program financiranja JIT. Od leta 2011 sekretariat mreže JIT gostuje pri Eurojustu kot ločena enota. Eurojustu bi bilo treba zagotoviti ustrezno osebje, dodeljeno sekretariatu mreže JIT, da se sekretariatu mreže JIT omogoči podpora uporabnikom pri praktični uporabi platforme za sodelovanje JIT, zagotavljanje vsakodnevnih smernic in pomoči, zasnova in zagotavljanje tečajev usposabljanja ter ozaveščanje in spodbujanje uporabe platforme za sodelovanje JIT.

| (25) | Glede na trenutno obstoječa orodja informacijske tehnologije, ki podpirajo operacije JIT ter so na voljo pri Eurojustu in jih upravlja sekretariat mreže JIT, je treba za lažje upravljanje JIT platformo za sodelovanje JIT povezati z navedenimi orodji informacijske tehnologije. Za vzpostavitev take povezave bi zato moral Eurojust zagotoviti potrebno tehnično prilagoditev svojih sistemov. Poleg tega bi bilo treba Eurojustu zagotoviti ustrezno financiranje in število osebja, da bi lahko izpolnil svoje odgovornosti v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(25)

Glede na trenutno obstoječa orodja informacijske tehnologije, ki podpirajo operacije JIT ter so na voljo pri Eurojustu in jih upravlja sekretariat mreže JIT, je treba za lažje upravljanje JIT platformo za sodelovanje JIT povezati z navedenimi orodji informacijske tehnologije. Za vzpostavitev take povezave bi zato moral Eurojust zagotoviti potrebno tehnično prilagoditev svojih sistemov. Poleg tega bi bilo treba Eurojustu zagotoviti ustrezno financiranje in število osebja, da bi lahko izpolnil svoje odgovornosti v zvezi s tem.

| (26) | Eurojust in Europol v operativni fazi JIT zagotavljata dragoceno operativno podporo članom JIT s ponudbo širokega nabora podpornih orodij, vključno z mobilnimi pisarnami, navzkrižnih primerjav in analitičnih analiz, koordinacijskih in operativnih centrov, usklajevanja pregona, strokovnega znanja in financiranja. |
| --- | --- |

(26)

Eurojust in Europol v operativni fazi JIT zagotavljata dragoceno operativno podporo članom JIT s ponudbo širokega nabora podpornih orodij, vključno z mobilnimi pisarnami, navzkrižnih primerjav in analitičnih analiz, koordinacijskih in operativnih centrov, usklajevanja pregona, strokovnega znanja in financiranja.

| (27) | Za zagotovitev jasne razdelitve pravic in nalog bi bilo treba določiti pravila o odgovornostih držav članic, Eurojusta, Europola, Evropskega javnega tožilstva (EJT), ustanovljenega z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (12), Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), ustanovljenega s Sklepom Komisije 1999/352/ES, ESPJ, Euratom (13), ter drugih pristojnih organov, uradov in agencij Unije, pa tudi pogoje, pod katerimi lahko uporabljajo platformo za sodelovanje JIT za operativne namene. |
| --- | --- |

(27)

Za zagotovitev jasne razdelitve pravic in nalog bi bilo treba določiti pravila o odgovornostih držav članic, Eurojusta, Europola, Evropskega javnega tožilstva (EJT), ustanovljenega z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (12), Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), ustanovljenega s Sklepom Komisije 1999/352/ES, ESPJ, Euratom (13), ter drugih pristojnih organov, uradov in agencij Unije, pa tudi pogoje, pod katerimi lahko uporabljajo platformo za sodelovanje JIT za operativne namene.

| (28) | Ta uredba določa podrobnosti o mandatu, sestavi in organizacijskih vidikih odbora za upravljanje programa, ki bi ga moral ustanoviti upravni odbor agencije eu-LISA. Odbor za upravljanje programa bi moral zagotoviti ustrezno upravljanje faze zasnove in razvoja platforme za sodelovanje JIT. Določiti je treba tudi podrobnosti o mandatu, sestavi in organizacijskih vidikih svetovalne skupine, ki jo ustanovi agencija eu-LISA, da bi pridobila strokovno znanje v zvezi s platformo za sodelovanje JIT, zlasti v okviru priprave letnega delovnega programa agencije eu-LISA in letnega poročila o dejavnostih. |
| --- | --- |

(28)

Ta uredba določa podrobnosti o mandatu, sestavi in organizacijskih vidikih odbora za upravljanje programa, ki bi ga moral ustanoviti upravni odbor agencije eu-LISA. Odbor za upravljanje programa bi moral zagotoviti ustrezno upravljanje faze zasnove in razvoja platforme za sodelovanje JIT. Določiti je treba tudi podrobnosti o mandatu, sestavi in organizacijskih vidikih svetovalne skupine, ki jo ustanovi agencija eu-LISA, da bi pridobila strokovno znanje v zvezi s platformo za sodelovanje JIT, zlasti v okviru priprave letnega delovnega programa agencije eu-LISA in letnega poročila o dejavnostih.

| (29) | Ta uredba določa pravila o dostopu do platforme za sodelovanje JIT in potrebne zaščitne ukrepe. Upravljavcu oziroma upravljavcem prostora JIT bi bilo treba zaupati upravljanje pravic do dostopa do posameznih prostorov za sodelovanje JIT. Morali bi biti pristojni, da na podlagi ustreznega sporazuma o ustanovitvi JIT med operativno in postoperativno fazo JIT upravljajo dostop za uporabnike platforme za sodelovanje JIT. Upravljavci prostora JIT bi morali imeti možnost, da na sekretariat mreže JIT prenesejo svoje tehnične in upravne naloge, razen za preverjanje podatkov, ki jih naložijo tretje države ali predstavniki mednarodnih pravosodnih organov. |
| --- | --- |

(29)

Ta uredba določa pravila o dostopu do platforme za sodelovanje JIT in potrebne zaščitne ukrepe. Upravljavcu oziroma upravljavcem prostora JIT bi bilo treba zaupati upravljanje pravic do dostopa do posameznih prostorov za sodelovanje JIT. Morali bi biti pristojni, da na podlagi ustreznega sporazuma o ustanovitvi JIT med operativno in postoperativno fazo JIT upravljajo dostop za uporabnike platforme za sodelovanje JIT. Upravljavci prostora JIT bi morali imeti možnost, da na sekretariat mreže JIT prenesejo svoje tehnične in upravne naloge, razen za preverjanje podatkov, ki jih naložijo tretje države ali predstavniki mednarodnih pravosodnih organov.

| (30) | Ob upoštevanju občutljivosti operativnih podatkov, izmenjanih med uporabniki platforme za sodelovanje JIT, bi morala platforma za sodelovanje JIT zagotavljati visoko raven varnosti. Agencija eu-LISA bi morala sprejeti vse potrebne tehnične in organizacijske ukrepe, da bi zagotovila varnost izmenjave podatkov z uporabo močnih šifrirnih algoritmov med koncema za šifriranje podatkov, ki se prenašajo, in podatkov v mirovanju. |
| --- | --- |

(30)

Ob upoštevanju občutljivosti operativnih podatkov, izmenjanih med uporabniki platforme za sodelovanje JIT, bi morala platforma za sodelovanje JIT zagotavljati visoko raven varnosti. Agencija eu-LISA bi morala sprejeti vse potrebne tehnične in organizacijske ukrepe, da bi zagotovila varnost izmenjave podatkov z uporabo močnih šifrirnih algoritmov med koncema za šifriranje podatkov, ki se prenašajo, in podatkov v mirovanju.

| (31) | Ta uredba določa pravila o odgovornosti držav članic, agencije eu-LISA, Eurojusta, Europola, EJT, OLAF ter drugih pristojnih organov, uradov in agencij Unije v zvezi s premoženjsko in nepremoženjsko škodo, nastalo zaradi kakršnega koli ravnanja, nezdružljivega s to uredbo. V zvezi s tretjimi državami in mednarodnimi pravosodnimi organi bi morali ustrezni sporazumi o ustanovitvi JIT vsebovati klavzule o odgovornosti za premoženjsko in nepremoženjsko škodo. |
| --- | --- |

(31)

Ta uredba določa pravila o odgovornosti držav članic, agencije eu-LISA, Eurojusta, Europola, EJT, OLAF ter drugih pristojnih organov, uradov in agencij Unije v zvezi s premoženjsko in nepremoženjsko škodo, nastalo zaradi kakršnega koli ravnanja, nezdružljivega s to uredbo. V zvezi s tretjimi državami in mednarodnimi pravosodnimi organi bi morali ustrezni sporazumi o ustanovitvi JIT vsebovati klavzule o odgovornosti za premoženjsko in nepremoženjsko škodo.

| (32) | Ta uredba vsebuje posebne določbe o varstvu podatkov, ki se nanašajo na operativne in tudi neoperativne podatke. Te določbe o varstvu podatkov so potrebne za dopolnitev obstoječih ureditev varstva podatkov ter zagotavljanje ustrezne splošne ravni varstva podatkov, varnosti podatkov in varstva temeljnih pravic zadevnih oseb. |
| --- | --- |

(32)

Ta uredba vsebuje posebne določbe o varstvu podatkov, ki se nanašajo na operativne in tudi neoperativne podatke. Te določbe o varstvu podatkov so potrebne za dopolnitev obstoječih ureditev varstva podatkov ter zagotavljanje ustrezne splošne ravni varstva podatkov, varnosti podatkov in varstva temeljnih pravic zadevnih oseb.

| (33) | Obdelava osebnih podatkov v skladu s to uredbo bi morala biti v skladu s pravnim okvirom Unije o varstvu osebnih podatkov. Za obdelavo osebnih podatkov s strani pristojnih nacionalnih organov za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem, se uporablja Direktiva (EU) 2016/680. Za obdelavo podatkov s strani institucij, organov, uradov in agencij Unije se v okviru te uredbe uporablja Uredba (EU) 2018/1725. V ta namen je treba zagotoviti ustrezne zaščitne ukrepe za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(33)

Obdelava osebnih podatkov v skladu s to uredbo bi morala biti v skladu s pravnim okvirom Unije o varstvu osebnih podatkov. Za obdelavo osebnih podatkov s strani pristojnih nacionalnih organov za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem, se uporablja Direktiva (EU) 2016/680. Za obdelavo podatkov s strani institucij, organov, uradov in agencij Unije se v okviru te uredbe uporablja Uredba (EU) 2018/1725. V ta namen je treba zagotoviti ustrezne zaščitne ukrepe za varstvo podatkov.

| (34) | Vsak pristojni nacionalni organ države članice in po potrebi Eurojust, Europol, EJT, OLAF ali kateri koli drug pristojni organ, urad ali agencija Unije bi morali biti individualno odgovorni za obdelavo operativnih osebnih podatkov pri uporabi platforme za sodelovanje JIT. Uporabnike platforme za sodelovanje JIT bi bilo treba pri obdelavi neoperativnih osebnih podatkov šteti za skupne upravljavce v smislu Uredbe (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

(34)

Vsak pristojni nacionalni organ države članice in po potrebi Eurojust, Europol, EJT, OLAF ali kateri koli drug pristojni organ, urad ali agencija Unije bi morali biti individualno odgovorni za obdelavo operativnih osebnih podatkov pri uporabi platforme za sodelovanje JIT. Uporabnike platforme za sodelovanje JIT bi bilo treba pri obdelavi neoperativnih osebnih podatkov šteti za skupne upravljavce v smislu Uredbe (EU) 2018/1725.

| (35) | V skladu z ustreznim sporazumom o ustanovitvi JIT bi morali imeti upravljavci prostora JIT možnost, da predstavnikom pristojnih organov tretjih držav, ki so pogodbeniki sporazuma o ustanovitvi JIT, ali predstavnikom mednarodnih pravosodnih organov, ki sodelujejo v JIT, odobrijo dostop do prostora za sodelovanje JIT. V zvezi s sporazumom o ustanovitvi JIT mora biti vsak prenos osebnih podatkov tretjim državam ali mednarodnim pravosodnim organom, ki se v ta namen štejejo za mednarodne organizacije, skladen z določbami iz poglavja V Direktive (EU) 2016/680. Izmenjave operativnih podatkov s tretjimi državami ali mednarodnimi pravosodnimi organi bi morale biti omejene na izmenjave, ki so nujno potrebne za izpolnjevanje namena ustreznega sporazuma o ustanovitvi JIT. |
| --- | --- |

(35)

V skladu z ustreznim sporazumom o ustanovitvi JIT bi morali imeti upravljavci prostora JIT možnost, da predstavnikom pristojnih organov tretjih držav, ki so pogodbeniki sporazuma o ustanovitvi JIT, ali predstavnikom mednarodnih pravosodnih organov, ki sodelujejo v JIT, odobrijo dostop do prostora za sodelovanje JIT. V zvezi s sporazumom o ustanovitvi JIT mora biti vsak prenos osebnih podatkov tretjim državam ali mednarodnim pravosodnim organom, ki se v ta namen štejejo za mednarodne organizacije, skladen z določbami iz poglavja V Direktive (EU) 2016/680. Izmenjave operativnih podatkov s tretjimi državami ali mednarodnimi pravosodnimi organi bi morale biti omejene na izmenjave, ki so nujno potrebne za izpolnjevanje namena ustreznega sporazuma o ustanovitvi JIT.

| (36) | Kadar ima JIT več upravljavcev prostora, bi moral biti eden od njih v ustreznem sporazumu o ustanovitvi JIT imenovan za upravljavca podatkov, ki jih naložijo tretje države ali predstavniki mednarodnih pravosodnih organov, preden se vzpostavi prostor za sodelovanje JIT, v katerega so vključene tretje države ali predstavniki mednarodnih pravosodnih organov. |
| --- | --- |

(36)

Kadar ima JIT več upravljavcev prostora, bi moral biti eden od njih v ustreznem sporazumu o ustanovitvi JIT imenovan za upravljavca podatkov, ki jih naložijo tretje države ali predstavniki mednarodnih pravosodnih organov, preden se vzpostavi prostor za sodelovanje JIT, v katerega so vključene tretje države ali predstavniki mednarodnih pravosodnih organov.

| (37) | Agencija eu-LISA bi morala zagotoviti, da glede dostopov do centraliziranega informacijskega sistema in vseh dejavnosti obdelave podatkov v centraliziranem informacijskem sistemu vodi dnevnik za namene spremljanja celovitosti in varnosti podatkov ter zakonitosti obdelave podatkov in tudi za namene notranjega spremljanja. Agencija eu-LISA ne bi smela imeti dostopa do operativnih in neoperativnih podatkov, shranjenih v prostorih za sodelovanje JIT. |
| --- | --- |

(37)

Agencija eu-LISA bi morala zagotoviti, da glede dostopov do centraliziranega informacijskega sistema in vseh dejavnosti obdelave podatkov v centraliziranem informacijskem sistemu vodi dnevnik za namene spremljanja celovitosti in varnosti podatkov ter zakonitosti obdelave podatkov in tudi za namene notranjega spremljanja. Agencija eu-LISA ne bi smela imeti dostopa do operativnih in neoperativnih podatkov, shranjenih v prostorih za sodelovanje JIT.

| (38) | Ta uredba agenciji eu-LISA nalaga obveznosti poročanja o razvoju in delovanju platforme za sodelovanje JIT ob upoštevanju ciljev v zvezi z načrtovanjem, tehničnimi rezultati, stroškovno učinkovitostjo, varnostjo in kakovostjo storitev. Poleg tega bi morala Komisija najkasneje dve leti po začetku delovanja platforme za sodelovanje JIT in nato vsaka štiri leta izvesti celovito oceno navedene platforme, pri čemer bi morala upoštevati tudi cilje te uredbe ter zbirne rezultate ocen posameznih JIT. |
| --- | --- |

(38)

Ta uredba agenciji eu-LISA nalaga obveznosti poročanja o razvoju in delovanju platforme za sodelovanje JIT ob upoštevanju ciljev v zvezi z načrtovanjem, tehničnimi rezultati, stroškovno učinkovitostjo, varnostjo in kakovostjo storitev. Poleg tega bi morala Komisija najkasneje dve leti po začetku delovanja platforme za sodelovanje JIT in nato vsaka štiri leta izvesti celovito oceno navedene platforme, pri čemer bi morala upoštevati tudi cilje te uredbe ter zbirne rezultate ocen posameznih JIT.

| (39) | Medtem ko bi bilo treba stroške vzpostavitve in vzdrževanja platforme za sodelovanje JIT ter podporno vlogo Eurojusta po začetku delovanja platforme za sodelovanje JIT financirati iz proračuna Unije, pa bi morali vsaka država članica, Eurojust, Europol, EJT, OLAF in kateri koli drug pristojni organ, urad ali agencija Unije kriti lastne stroške, ki bi jih imele zaradi svoje uporabe platforme za sodelovanje JIT. |
| --- | --- |

(39)

Medtem ko bi bilo treba stroške vzpostavitve in vzdrževanja platforme za sodelovanje JIT ter podporno vlogo Eurojusta po začetku delovanja platforme za sodelovanje JIT financirati iz proračuna Unije, pa bi morali vsaka država članica, Eurojust, Europol, EJT, OLAF in kateri koli drug pristojni organ, urad ali agencija Unije kriti lastne stroške, ki bi jih imele zaradi svoje uporabe platforme za sodelovanje JIT.

| (40) | Za določitev enotnih pogojev za tehnični razvoj in izvajanje platforme za sodelovanje JIT bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (14). |
| --- | --- |

(40)

Za določitev enotnih pogojev za tehnični razvoj in izvajanje platforme za sodelovanje JIT bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (14).

| (41) | Komisija bi morala čim prej po datumu začetka veljavnosti te uredbe sprejeti ustrezne izvedbene akte, potrebne za tehnični razvoj platforme za sodelovanje JIT. |
| --- | --- |

(41)

Komisija bi morala čim prej po datumu začetka veljavnosti te uredbe sprejeti ustrezne izvedbene akte, potrebne za tehnični razvoj platforme za sodelovanje JIT.

| (42) | Komisija bi morala določiti datum začetka delovanja platforme za sodelovanje JIT po sprejetju ustreznih izvedbenih aktov, ki so potrebni za tehnični razvoj platforme za sodelovanje JIT, in potem ko je agencija eu-LISA v sodelovanju z državami članicami opravila celovit preskus platforme za sodelovanje JIT. |
| --- | --- |

(42)

Komisija bi morala določiti datum začetka delovanja platforme za sodelovanje JIT po sprejetju ustreznih izvedbenih aktov, ki so potrebni za tehnični razvoj platforme za sodelovanje JIT, in potem ko je agencija eu-LISA v sodelovanju z državami članicami opravila celovit preskus platforme za sodelovanje JIT.

| (43) | Ker cilja te uredbe, in sicer omogočanja uspešnega in učinkovitega sodelovanja, komunikacije ter izmenjave informacij in dokazov med člani JIT, predstavniki mednarodnih pravosodnih organov, Eurojustom, Europolom, OLAF ter drugimi pristojnimi organi, uradi in agencijami Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se z določitvijo skupnih pravil lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(43)

Ker cilja te uredbe, in sicer omogočanja uspešnega in učinkovitega sodelovanja, komunikacije ter izmenjave informacij in dokazov med člani JIT, predstavniki mednarodnih pravosodnih organov, Eurojustom, Europolom, OLAF ter drugimi pristojnimi organi, uradi in agencijami Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se z določitvijo skupnih pravil lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (44) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU), Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(44)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU), Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

| (45) | V skladu s členom 3 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, je Irska s pismom z dne 7. aprila 2022 podala uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe. |
| --- | --- |

(45)

V skladu s členom 3 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, je Irska s pismom z dne 7. aprila 2022 podala uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe.

| (46) | V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je uradne pripombe podal 25. januarja 2022 – |
| --- | --- |

(46)

V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je uradne pripombe podal 25. januarja 2022 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba:

| (a) | vzpostavlja platformo informacijske tehnologije (v nadaljnjem besedilu: platforma za sodelovanje JIT), ki se uporablja prostovoljno za olajšanje sodelovanja pristojnih organov, ki sodelujejo v skupnih preiskovalnih skupinah (v nadaljnjem besedilu: JIT), ustanovljenih na podlagi člena 13 Konvencije, ki jo je Svet pripravil na podlagi člena 34 Pogodbe o Evropski uniji, o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije ali Okvirnega sklepa Sveta 2002/465/PNZ; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavlja platformo informacijske tehnologije (v nadaljnjem besedilu: platforma za sodelovanje JIT), ki se uporablja prostovoljno za olajšanje sodelovanja pristojnih organov, ki sodelujejo v skupnih preiskovalnih skupinah (v nadaljnjem besedilu: JIT), ustanovljenih na podlagi člena 13 Konvencije, ki jo je Svet pripravil na podlagi člena 34 Pogodbe o Evropski uniji, o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije ali Okvirnega sklepa Sveta 2002/465/PNZ;

| (b) | določa pravila o delitvi odgovornosti med uporabniki platforme za sodelovanje JIT in agencijo, odgovorno za razvoj in vzdrževanje platforme za sodelovanje JIT; |
| --- | --- |

(b)

določa pravila o delitvi odgovornosti med uporabniki platforme za sodelovanje JIT in agencijo, odgovorno za razvoj in vzdrževanje platforme za sodelovanje JIT;

| (c) | določa pogoje, pod katerimi se lahko uporabnikom odobri dostop do platforme za sodelovanje JIT; |
| --- | --- |

(c)

določa pogoje, pod katerimi se lahko uporabnikom odobri dostop do platforme za sodelovanje JIT;

| (d) | vsebuje posebne določbe o varstvu podatkov, ki so potrebne za dopolnitev obstoječih ureditev varstva podatkov ter zagotavljanje ustrezne splošne ravni varstva podatkov, varnosti podatkov in varstva temeljnih pravic zadevnih oseb. |
| --- | --- |

(d)

vsebuje posebne določbe o varstvu podatkov, ki so potrebne za dopolnitev obstoječih ureditev varstva podatkov ter zagotavljanje ustrezne splošne ravni varstva podatkov, varnosti podatkov in varstva temeljnih pravic zadevnih oseb.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za obdelavo informacij, vključno z osebnimi podatki, v okviru JIT. To vključuje izmenjavo in shranjevanje operativnih in neoperativnih podatkov.

2.   Ta uredba se uporablja za operativno in postoperativno fazo JIT, in sicer od trenutka, ko je podpisan ustrezni sporazum o ustanovitvi JIT, do takrat, ko so vsi operativni in neoperativni podatki navedenega JIT odstranjeni iz centraliziranega informacijskega sistema.

3.   Ta uredba ne spreminja obstoječih pravnih določb o ustanovitvi, delovanju ali ocenjevanju JIT in tudi drugače ne vpliva nanje.

Člen 3

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „centralizirani informacijski sistem“ pomeni centralni sistem informacijske tehnologije, v katerem se shranjujejo in obdelujejo podatki, povezani z JIT; |
| --- | --- |

(1)

„centralizirani informacijski sistem“ pomeni centralni sistem informacijske tehnologije, v katerem se shranjujejo in obdelujejo podatki, povezani z JIT;

| (2) | „komunikacijska programska oprema“ pomeni programsko opremo, ki olajšuje izmenjavo datotek in sporočil v besedilni, zvočni, slikovni ali video obliki med uporabniki platforme za sodelovanje JIT; |
| --- | --- |

(2)

„komunikacijska programska oprema“ pomeni programsko opremo, ki olajšuje izmenjavo datotek in sporočil v besedilni, zvočni, slikovni ali video obliki med uporabniki platforme za sodelovanje JIT;

| (3) | „pristojni organi“ pomeni organe držav članic, ki so pristojni za sodelovanje v JIT, ki je bil ustanovljen v skladu s členom 13 Konvencije, ki jo je Svet pripravil na podlagi člena 34 Pogodbe o Evropski uniji, o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije, in členom 1 Okvirnega sklepa Sveta 2002/465/PNZ, EJT, kadar deluje v skladu s svojimi pristojnostmi iz členov 22, 23 in 25 Uredbe (EU) 2017/1939, in tudi pristojne organe tretjih držav, kadar so pogodbeniki sporazuma o ustanovitvi JIT na podlagi dodatne pravne podlage; |
| --- | --- |

(3)

„pristojni organi“ pomeni organe držav članic, ki so pristojni za sodelovanje v JIT, ki je bil ustanovljen v skladu s členom 13 Konvencije, ki jo je Svet pripravil na podlagi člena 34 Pogodbe o Evropski uniji, o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije, in členom 1 Okvirnega sklepa Sveta 2002/465/PNZ, EJT, kadar deluje v skladu s svojimi pristojnostmi iz členov 22, 23 in 25 Uredbe (EU) 2017/1939, in tudi pristojne organe tretjih držav, kadar so pogodbeniki sporazuma o ustanovitvi JIT na podlagi dodatne pravne podlage;

| (4) | „člani JIT“ pomeni predstavnike pristojnih organov; |
| --- | --- |

(4)

„člani JIT“ pomeni predstavnike pristojnih organov;

| (5) | „uporabniki platforme za sodelovanje JIT“ pomeni člane JIT, Eurojust, Europol, OLAF ter druge pristojne organe, urade in agencije Unije ali predstavnike mednarodnih pravosodnih organov, ki so vključeni v JIT; |
| --- | --- |

(5)

„uporabniki platforme za sodelovanje JIT“ pomeni člane JIT, Eurojust, Europol, OLAF ter druge pristojne organe, urade in agencije Unije ali predstavnike mednarodnih pravosodnih organov, ki so vključeni v JIT;

| (6) | „mednarodni pravosodni organ“ pomeni mednarodni organ, sodišče, ali mehanizem, vzpostavljen za preiskovanje in pregon hudih kaznivih dejanj, ki zadevajo celotno mednarodno skupnost, in sicer genocida, hudodelstev zoper človečnost, vojnih zločinov in povezanih kaznivih dejanj, ki vplivajo na mednarodni mir in varnost; |
| --- | --- |

(6)

„mednarodni pravosodni organ“ pomeni mednarodni organ, sodišče, ali mehanizem, vzpostavljen za preiskovanje in pregon hudih kaznivih dejanj, ki zadevajo celotno mednarodno skupnost, in sicer genocida, hudodelstev zoper človečnost, vojnih zločinov in povezanih kaznivih dejanj, ki vplivajo na mednarodni mir in varnost;

| (7) | „prostor za sodelovanje JIT“ pomeni posamezni ločen prostor za vsako JIT, ki gostuje na platformi za sodelovanje JIT; |
| --- | --- |

(7)

„prostor za sodelovanje JIT“ pomeni posamezni ločen prostor za vsako JIT, ki gostuje na platformi za sodelovanje JIT;

| (8) | „upravljavec prostora JIT“ pomeni člana JIT iz države članice ali člana JIT iz EJT, imenovanega v sporazumu o ustanovitvi JIT, ki je odgovoren za prostor za sodelovanje JIT; |
| --- | --- |

(8)

„upravljavec prostora JIT“ pomeni člana JIT iz države članice ali člana JIT iz EJT, imenovanega v sporazumu o ustanovitvi JIT, ki je odgovoren za prostor za sodelovanje JIT;

| (9) | „operativni podatki“ pomeni informacije in dokaze, ki se obdelujejo na platformi za sodelovanje JIT v operativni fazi JIT za podporo čezmejnim preiskavam in za podporo pregona; |
| --- | --- |

(9)

„operativni podatki“ pomeni informacije in dokaze, ki se obdelujejo na platformi za sodelovanje JIT v operativni fazi JIT za podporo čezmejnim preiskavam in za podporo pregona;

| (10) | „neoperativni podatki“ pomeni upravne podatke, ki se obdelujejo na platformi za sodelovanje JIT, zlasti zaradi lažjega upravljanja JIT in usklajevanja med uporabniki platforme za sodelovanje JIT. |
| --- | --- |

(10)

„neoperativni podatki“ pomeni upravne podatke, ki se obdelujejo na platformi za sodelovanje JIT, zlasti zaradi lažjega upravljanja JIT in usklajevanja med uporabniki platforme za sodelovanje JIT.

Člen 4

Tehnična arhitektura platforme za sodelovanje JIT

Platformo za sodelovanje JIT sestavljajo:

| (a) | centraliziran informacijski sistem, ki omogoča začasno centralno shranjevanje podatkov; |
| --- | --- |

(a)

centraliziran informacijski sistem, ki omogoča začasno centralno shranjevanje podatkov;

| (b) | komunikacijska programska oprema, ki omogoča varno lokalno shranjevanje komunikacijskih podatkov na napravah uporabnikov platforme za sodelovanje JIT; |
| --- | --- |

(b)

komunikacijska programska oprema, ki omogoča varno lokalno shranjevanje komunikacijskih podatkov na napravah uporabnikov platforme za sodelovanje JIT;

| (c) | povezava med centraliziranim informacijskim sistemom in ustreznimi orodji informacijske tehnologije, ki podpirajo delovanje JIT in jih upravlja sekretariat mreže JIT. |
| --- | --- |

(c)

povezava med centraliziranim informacijskim sistemom in ustreznimi orodji informacijske tehnologije, ki podpirajo delovanje JIT in jih upravlja sekretariat mreže JIT.

Centralizirani informacijski sistem gosti agencija eu-LISA na svojih tehničnih lokacijah.

Člen 5

Namen platforme za sodelovanje JIT

Namen platforme za sodelovanje JIT je olajšati:

| (a) | usklajevanje in upravljanje JIT z naborom funkcionalnosti, ki podpirajo upravne in finančne postopke znotraj JIT; |
| --- | --- |

(a)

usklajevanje in upravljanje JIT z naborom funkcionalnosti, ki podpirajo upravne in finančne postopke znotraj JIT;

| (b) | hitro in varno izmenjavo ter začasno shranjevanje operativnih podatkov, vključno z velikimi datotekami, s funkcijama nalaganja in prenosa; |
| --- | --- |

(b)

hitro in varno izmenjavo ter začasno shranjevanje operativnih podatkov, vključno z velikimi datotekami, s funkcijama nalaganja in prenosa;

| (c) | varne komunikacije s funkcijo, ki zajema takojšnje sporočanje, klepete, avdio- in videokonference; |
| --- | --- |

(c)

varne komunikacije s funkcijo, ki zajema takojšnje sporočanje, klepete, avdio- in videokonference;

| (d) | sledljivost izmenjave dokazov z naprednim mehanizmom beleženja in spremljanja, ki omogoča spremljanje vseh dokazov, ki se prek platforme za sodelovanje JIT izmenjujejo, vključno z dostopanjem do njih ter njihovo obdelavo; |
| --- | --- |

(d)

sledljivost izmenjave dokazov z naprednim mehanizmom beleženja in spremljanja, ki omogoča spremljanje vseh dokazov, ki se prek platforme za sodelovanje JIT izmenjujejo, vključno z dostopanjem do njih ter njihovo obdelavo;

| (e) | oceno JIT z namenskim postopkom sodelovalnega ocenjevanja. |
| --- | --- |

(e)

oceno JIT z namenskim postopkom sodelovalnega ocenjevanja.

POGLAVJE II

RAZVOJ IN OPERATIVNO UPRAVLJANJE

Člen 6

Izvedbeni akti, ki jih sprejme Komisija

Komisija čim prej po 7. juniju 2023 sprejme izvedbene akte, potrebne za tehnični razvoj platforme za sodelovanje JIT, in sicer zlasti izvedbene akte o:

| (a) | seznamu funkcionalnosti, potrebnih za usklajevanje in upravljanje JIT, vključno s strojnim prevajanjem neoperativnih podatkov; |
| --- | --- |

(a)

seznamu funkcionalnosti, potrebnih za usklajevanje in upravljanje JIT, vključno s strojnim prevajanjem neoperativnih podatkov;

| (b) | seznamu funkcionalnosti, potrebnih za varne komunikacije; |
| --- | --- |

(b)

seznamu funkcionalnosti, potrebnih za varne komunikacije;

| (c) | poslovnih specifikacijah povezave iz člena 4, prvi odstavek, točka (c); |
| --- | --- |

(c)

poslovnih specifikacijah povezave iz člena 4, prvi odstavek, točka (c);

| (d) | varnosti iz člena 19; |
| --- | --- |

(d)

varnosti iz člena 19;

| (e) | tehničnih dnevnikih iz člena 25; |
| --- | --- |

(e)

tehničnih dnevnikih iz člena 25;

| (f) | statistikah in drugih informacijah iz člena 26; |
| --- | --- |

(f)

statistikah in drugih informacijah iz člena 26;

| (g) | zahtevah glede delovanja in razpoložljivosti platforme za sodelovanje JIT. |
| --- | --- |

(g)

zahtevah glede delovanja in razpoložljivosti platforme za sodelovanje JIT.

Izvedbeni akti iz prvega odstavka tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

Člen 7

Odgovornosti agencije eu-LISA

1.   Agencija eu-LISA določi zasnovo fizične arhitekture platforme za sodelovanje JIT, vključno z njenimi tehničnimi specifikacijami in razvojem, in sicer na podlagi izvedbenih aktov iz člena 6. To zasnovo mora odobriti njen upravni odbor na podlagi pozitivnega mnenja Komisije.

2.   Agencija eu-LISA je odgovorna za razvoj platforme za sodelovanje JIT v skladu z načelom vgrajenega in privzetega varstva podatkov. Tak razvoj zajema pripravo in izvajanje tehničnih specifikacij, preskušanje in splošno usklajevanje projektov.

3.   Agencija eu-LISA da uporabnikom platforme za sodelovanje JIT na voljo komunikacijsko programsko opremo.

4.   Agencija eu-LISA razvije in izvaja platformo za sodelovanje JIT čim prej po 7. juniju 2023 in potem, ko so sprejeti izvedbeni akti iz člena 6.

5.   Agencija eu-LISA zagotavlja, da se platforma za sodelovanje JIT upravlja v skladu s to uredbo in izvedbenimi akti iz člena 6 te uredbe in tudi v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725.

6.   Agencija eu-LISA je odgovorna za operativno upravljanje platforme za sodelovanje JIT. Operativno upravljanje platforme za sodelovanje JIT obsega vse naloge, ki so potrebne za delovanje platforme za sodelovanje JIT v skladu s to uredbo, zlasti vzdrževalna dela in tehnični razvoj, ki so potrebni za zagotovitev zadovoljive ravni delovanja platforme za sodelovanje JIT v skladu s tehničnimi specifikacijami.

7.   Agencija eu-LISA sekretariatu mreže JIT zagotovi usposabljanje o tehnični uporabi platforme za sodelovanje JIT, vključno z gradivom za usposabljanje.

8.   Agencija eu-LISA vzpostavi podporno storitev za pravočasno blaženje incidentov.

9.   Agencija eu-LISA nenehno izboljšuje platformo za sodelovanje JIT in ji dodaja nove funkcionalnosti, pri čemer se opira na prispevek svetovalne skupine iz člena 12 in na letno poročilo sekretariata mreže JIT iz člena 10, točka (e).

10.   Agencija eu-LISA nima dostopa do operativnih in neoperativnih podatkov, shranjenih v prostorih za sodelovanje JIT.

11.   Ne glede na člen 17 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določenih v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (15), agencija eu-LISA za vse člane svojega osebja, ki morajo delati s podatki, evidentiranimi v centraliziranem informacijskem sistemu, uporablja ustrezna pravila glede poklicne skrivnosti ali druge enakovredne obveznosti glede zaupnosti. Ta obveznost velja tudi po tem, ko tem osebam preneha funkcija ali ko prekinejo delovno razmerje ali dokončajo svoje dejavnosti.

Člen 8

Odgovornosti držav članic

1.   Vsaka država članica vzpostavi tehnične ureditve, potrebne za dostop njenih pristojnih organov do platforme za sodelovanje JIT v skladu s to uredbo.

2.   Države članice zagotovijo, da imajo uporabniki platforme za sodelovanje JIT dostop do tečajev usposabljanja, ki ga zagotavlja sekretariat mreže JIT na podlagi člena 10, točka (c), ali do enakovrednih tečajev usposabljanja na nacionalni ravni. Države članice zagotovijo tudi, da so uporabniki platforme za sodelovanje JIT v celoti seznanjeni z zahtevami glede varstva podatkov v skladu s pravom Unije.

Člen 9

Odgovornosti pristojnih organov, uradov in agencij Unije

1.   Eurojust, Europol, EJT, OLAF ter drugi pristojni organi, uradi in agencije Unije vzpostavijo potrebne tehnične ureditve, na podlagi katerih jim je omogočen dostop do platforme za sodelovanje JIT.

2.   Eurojust je odgovoren za potrebno tehnično prilagoditev svojih sistemov, ki so potrebni za vzpostavitev povezave iz člena 4, prvi odstavek, točka (c).

Člen 10

Odgovornosti sekretariata mreže JIT

Sekretariat mreže JIT podpira delovanje platforme za sodelovanje JIT tako, da:

| (a) | na zahtevo upravljavca ali upravljavcev prostora JIT zagotavlja upravno, pravno in tehnično podporo glede določitve in upravljanja pravic do dostopa za posamezne prostore sodelovanja JIT na podlagi člena 14(3); |
| --- | --- |

(a)

na zahtevo upravljavca ali upravljavcev prostora JIT zagotavlja upravno, pravno in tehnično podporo glede določitve in upravljanja pravic do dostopa za posamezne prostore sodelovanja JIT na podlagi člena 14(3);

| (b) | zagotavlja vsakodnevne smernice, funkcionalno podporo in pomoč delavcem v pravni stroki pri uporabi platforme za sodelovanje JIT in njenih funkcionalnosti; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja vsakodnevne smernice, funkcionalno podporo in pomoč delavcem v pravni stroki pri uporabi platforme za sodelovanje JIT in njenih funkcionalnosti;

| (c) | zaradi lažje uporabe platforme za sodelovanje JIT oblikuje in izvaja tečaje usposabljanja za njene uporabnike; |
| --- | --- |

(c)

zaradi lažje uporabe platforme za sodelovanje JIT oblikuje in izvaja tečaje usposabljanja za njene uporabnike;

| (d) | z ozaveščanjem in spodbujanjem uporabe platforme za sodelovanje JIT med delavci v pravni stroki podpira kulturo sodelovanja v Uniji na področju čezmejnega sodelovanja v kazenskih zadevah; |
| --- | --- |

(d)

z ozaveščanjem in spodbujanjem uporabe platforme za sodelovanje JIT med delavci v pravni stroki podpira kulturo sodelovanja v Uniji na področju čezmejnega sodelovanja v kazenskih zadevah;

| (e) | po začetku delovanja platforme za sodelovanje JIT agencijo eu-LISA obvešča o dodatnih funkcionalnih zahtevah in v ta namen predloži letno poročilo o morebitnih potrebnih izboljšavah in novih funkcionalnostih platforme za sodelovanje JIT na podlagi povratnih informacij o njeni praktični uporabi, ki jih zbere od njenih uporabnikov. |
| --- | --- |

(e)

po začetku delovanja platforme za sodelovanje JIT agencijo eu-LISA obvešča o dodatnih funkcionalnih zahtevah in v ta namen predloži letno poročilo o morebitnih potrebnih izboljšavah in novih funkcionalnostih platforme za sodelovanje JIT na podlagi povratnih informacij o njeni praktični uporabi, ki jih zbere od njenih uporabnikov.

Člen 11

Odbor za upravljanje programa

1.   Pred fazo zasnove in razvoja platforme za sodelovanje JIT upravni odbor agencije eu-LISA ustanovi odbor za upravljanje programa za čas trajanja faze zasnove in razvoja.

2.   Odbor za upravljanje programa sestavlja deset članov:

| (a) | osem članov, ki jih imenuje upravni odbor agencije eu-LISA; |
| --- | --- |

(a)

osem članov, ki jih imenuje upravni odbor agencije eu-LISA;

| (b) | predsednik svetovalne skupine iz člena 12; |
| --- | --- |

(b)

predsednik svetovalne skupine iz člena 12;

| (c) | član, ki ga imenuje Komisija. |
| --- | --- |

(c)

član, ki ga imenuje Komisija.

3.   Upravni odbor agencije eu-LISA zagotovi, da imajo člani, ki jih imenuje v odbor za upravljanje programa, potrebne izkušnje in znanje glede razvoja in upravljanja informacijskih sistemov, ki podpirajo pravosodne organe.

4.   Agencija eu-LISA sodeluje pri delu odbora za upravljanje programa. Predstavniki agencije eu-LISA se zato udeležujejo sej odbora za upravljanje programa, da bi poročali o delu v zvezi z zasnovo in razvojem platforme za sodelovanje JIT ter o vsem drugem delu in dejavnostih, povezanih z zadevno platformo.

5.   Odbor za upravljanje programa se sestane vsaj enkrat na tri mesece, po potrebi pa tudi pogosteje. Zagotovi ustrezno upravljanje faze zasnove in razvoja platforme za sodelovanje JIT. Odbor za upravljanje programa upravnemu odboru agencije eu-LISA redno in po možnosti enkrat na mesec predloži pisna poročila o napredku platforme za sodelovanje JIT. Odbor za upravljanje programa nima nobene pristojnosti za sprejemanje odločitev ali pooblastil za zastopanje članov upravnega odbora agencije eu-LISA.

6.   Odbor za upravljanje programa po posvetovanju z upravnim odborom agencije eu-LISA določi svoj poslovnik, ki vključuje zlasti pravila o predsedovanju, kraju in pripravi sestankov, možnosti udeležbe strokovnjakov na sestankih in komunikacijskih načrtih, ki zagotovijo, da so člani upravnega odbora agencije eu-LISA, ki niso člani odbora za upravljanje programa, v celoti obveščeni.

7.   Odboru za upravljanje programa predseduje država članica.

8.   Sekretariat odbora za upravljanje programa zagotovi agencija eu-LISA.

Člen 12

Svetovalna skupina

1.   Agencija eu-LISA ustanovi svetovalno skupino, da bi pridobila strokovno znanje v zvezi s platformo za sodelovanje JIT, zlasti v okviru priprave letnega delovnega programa in letnega poročila o dejavnostih agencije eu-LISA, ter da bi opredelila morebitne potrebne izboljšave in nove funkcionalnosti, ki bi jih bilo treba vključiti v platformo za sodelovanje JIT.

2.   Svetovalno skupino sestavljajo predstavniki držav članic, Komisije in sekretariat mreže JIT. Predseduje ji agencija eu-LISA. Izvaja naslednje:

| (a) | sestaja se vsaj enkrat mesečno do začetka delovanja platforme za sodelovanje JIT, po tem se sestaja redno; |
| --- | --- |

(a)

sestaja se vsaj enkrat mesečno do začetka delovanja platforme za sodelovanje JIT, po tem se sestaja redno;

| (b) | med fazo zasnove in razvoja platforme za sodelovanje JIT poroča odboru za upravljanje programa po vsakem sestanku; |
| --- | --- |

(b)

med fazo zasnove in razvoja platforme za sodelovanje JIT poroča odboru za upravljanje programa po vsakem sestanku;

| (c) | med fazo zasnove in razvoja platforme za sodelovanje JIT zagotavlja tehnično znanje za pomoč pri nalogah odbora za upravljanje programa. |
| --- | --- |

(c)

med fazo zasnove in razvoja platforme za sodelovanje JIT zagotavlja tehnično znanje za pomoč pri nalogah odbora za upravljanje programa.

POGLAVJE III

VZPOSTAVITEV IN DOSTOP DO PROSTOROV ZA SODELOVANJE JIT

Člen 13

Vzpostavitev prostorov za sodelovanje JIT

1.   Kadar sporazum o ustanovitvi JIT določa uporabo platforme za sodelovanje JIT v skladu s to uredbo, se v okviru platforme za sodelovanje JIT za vsak JIT vzpostavi prostor za sodelovanje JIT.

2.   Ustrezni sporazum o ustanovitvi JIT določi, da se pristojnim organom držav članic in EJT odobri dostop do ustreznega prostora za sodelovanje JIT, in lahko določi, da se pristojnim organom, uradom in agencijam Unije, pristojnim organom tretjih držav, ki so podpisali ustrezni sporazum o ustanovitvi JIT, in predstavnikom mednarodnih pravosodnih organov odobri dostop do tega prostora za sodelovanje JIT. Ustrezni sporazum o ustanovitvi JIT določa pravila za tak dostop.

3.   Ustrezni prostor za sodelovanje JIT vzpostavi upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT ob tehnični podpori agencije eu-LISA.

4.   Če se člani JIT ob podpisu sporazuma o ustanovitvi JIT odločijo, da platforme za sodelovanje JIT ne bodo uporabljali, vendar se med delovanjem ustreznega JIT dogovorijo, da začnejo platformo za sodelovanje JIT uporabljati, se ta sporazum o ustanovitvi JIT spremeni, če ta možnost še ni bila predvidena, in se uporabljajo odstavki 1, 2 in 3. Če se člani JIT med delovanjem JIT dogovorijo, da bodo med delovanjem JIT prenehali uporabljati platformo za sodelovanje JIT, se ustrezni sporazum o ustanovitvi JIT spremeni, če ta možnost še ni bila vključena v ta sporazum o ustanovitvi JIT.

Člen 14

Imenovanje in vloga upravljavca prostora JIT

1.   Če je uporaba platforme za sodelovanje JIT predvidena v sporazumu o ustanovitvi JIT, se v tem sporazumu o ustanovitvi JIT izmed članov JIT iz držav članic ali članov JIT iz EJT imenuje eden ali več upravljavcev prostora JIT.

2.   Upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT upravljajo pravice uporabnikov ustrezne platforme za sodelovanje JIT do dostopa do prostora za sodelovanje JIT v skladu z ustreznim sporazumom o ustanovitvi JIT.

3.   Sporazum o ustanovitvi JIT lahko določa, da ima sekretariat mreže JIT dostop do prostora za sodelovanje JIT za namene tehnične in upravne podpore, kot tudi za namene tehnične, pravne in upravne podpore za upravljanje pravic do dostopa. V skladu z dogovorom članov JIT v takih primerih upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT sekretariatu mreže JIT odobrijo dostop do tega prostora za sodelovanje JIT.

Člen 15

Dostop pristojnih organov držav članic in urada Evropskega javnega tožilstva do prostorov za sodelovanje JIT

V skladu z ustreznim sporazumom o ustanovitvi JIT upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT odobrijo dostop do prostora za sodelovanje JIT pristojnim organom držav članic, ki so imenovani v tem sporazumu o ustanovitvi JIT, in EJT, kadar je imenovan v tem sporazumu o ustanovitvi JIT.

Člen 16

Dostop pristojnih organov, uradov in agencij Unije do prostorov za sodelovanje JIT

V skladu z ustreznim sporazumom o ustanovitvi JIT upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT v potrebnem obsegu odobrijo dostop do prostora za sodelovanje JIT:

| (a) | Eurojustu za izpolnjevanje njegovih nalog iz Uredbe (EU) 2018/1727; |
| --- | --- |

(a)

Eurojustu za izpolnjevanje njegovih nalog iz Uredbe (EU) 2018/1727;

| (b) | Europolu za izpolnjevanje njegovih nalog iz Uredbe (EU) 2016/794; |
| --- | --- |

(b)

Europolu za izpolnjevanje njegovih nalog iz Uredbe (EU) 2016/794;

| (c) | OLAF za izpolnjevanje njegovih nalog iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (16) ter |
| --- | --- |

(c)

OLAF za izpolnjevanje njegovih nalog iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (16) ter

16

| (d) | drugim pristojnim organom, uradom in agencijam Unije za izpolnjevanje nalog, določenih v ustreznih pravnih aktih o njihovi ustanovitvi. |
| --- | --- |

(d)

drugim pristojnim organom, uradom in agencijam Unije za izpolnjevanje nalog, določenih v ustreznih pravnih aktih o njihovi ustanovitvi.

Člen 17

Dostop pristojnih organov tretjih držav do prostorov za sodelovanje JIT

1.   V skladu z ustreznim sporazumom o ustanovitvi JIT in za namene, navedene v členu 5, upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT pristojnim organom tretjih držav, ki so podpisali zadevni sporazum o ustanovitvi JIT, odobrijo dostop do prostora za sodelovanje JIT.

2.   Kadar člani JIT iz držav članic in član JIT iz EJT, kadar ta sodeluje v ustreznem JIT, v prostor za sodelovanje JIT naložijo operativne podatke, ki jih lahko prenese tretja država, zadevni član JIT iz države članice ali član JIT iz EJT preveri, ali so naloženi podatki omejeni na to, kar je potrebno za namene ustreznega sporazuma o ustanovitvi JIT, in so ti podatki skladni s pogoji, določenimi v njem.

3.   Kadar tretja država naloži operativne podatke v prostor za sodelovanje JIT, upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT preverijo, ali so ti podatki omejeni na to, kar je potrebno za namene ustreznega sporazuma o ustanovitvi JIT, in so ti podatki skladni s pogoji, določenimi v njem, in to še preden jih lahko prenesejo drugi uporabniki prostora za sodelovanje JIT.

4.   Pristojni organi držav članic zagotovijo, da se njihovi prenosi osebnih podatkov v tretje države, ki jim je bil odobren dostop do prostora za sodelovanje JIT, izvedejo le, če so izpolnjeni pogoji iz poglavja V Direktive (EU) 2016/680.

5.   Organi, uradi in agencije Unije zagotovijo, da se njihovi prenosi osebnih podatkov v tretje države, ki jim je bil odobren dostop do prostora za sodelovanje JIT, izvedejo le, kadar so izpolnjeni pogoji iz poglavja IX Uredbe (EU) 2018/1725, pri čemer se ne posega v pravila o varstvu podatkov, ki se uporabljajo za take organe, urade ali agencije Unije v ustreznih pravnih aktih o njihovi ustanovitvi, kadar taka pravila nalagajo posebne pogoje za prenose podatkov.

6.   EJT, kadar deluje v skladu s svojimi pristojnostmi iz členov 22, 23 in 25 Uredbe (EU) 2017/1939, zagotovi, da se njegovi prenosi osebnih podatkov v tretje države, ki jim je bil odobren dostop do prostorov za sodelovanje JIT, izvedejo le, če so izpolnjeni pogoji iz členov 80 do 84 navedene uredbe.

Člen 18

Dostop predstavnikov mednarodnih pravosodnih organov, ki sodelujejo v JIT, do prostorov za sodelovanje JIT

1.   Če je določeno v sporazumu o ustanovitvi JIT, upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT za namene, navedene v členu 5, predstavnikom mednarodnih pravosodnih organov, ki sodelujejo v ustreznem JIT, odobrijo dostop do prostora za sodelovanje JIT.

2.   Upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT preverijo in zagotovijo, da so izmenjave operativnih podatkov s predstavniki mednarodnih pravosodnih organov, ki jim je bil odobren dostop do prostora za sodelovanje JIT, omejene na to, kar je potrebno za namene ustreznega sporazuma o ustanovitvi JIT, in da so ti podatki skladni s pogoji, navedenimi v tem sporazumu.

3.   Pristojni organi držav članic zagotovijo, da se njihovi prenosi osebnih podatkov predstavnikom mednarodnih pravosodnih organov, ki jim je bil odobren dostop do prostora za sodelovanje JIT, izvedejo le, če so izpolnjeni pogoji iz poglavja V Direktive (EU) 2016/680.

4.   Organi, uradi in agencije Unije zagotovijo, da se njihovi prenosi osebnih podatkov predstavnikom mednarodnih pravosodnih organov, ki jim je bil odobren dostop do prostora za sodelovanje JIT, izvedejo le, če so izpolnjeni pogoji iz poglavja IX Uredbe (EU) 2018/1725, pri čemer se ne posega v pravila o varstvu podatkov, ki se uporabljajo za take organe, urade ali agencije Unije v ustreznih pravnih aktih o njihovi ustanovitvi, kadar taka pravila nalagajo posebne pogoje za prenose podatkov.

POGLAVJE IV

VARNOST IN ODGOVORNOST

Člen 19

Varnost

1.   Agencija eu-LISA sprejme potrebne tehnične in organizacijske ukrepe za zagotovitev visoke ravni kibernetske varnosti platforme za sodelovanje JIT in informacijske varnosti podatkov znotraj platforme za sodelovanje JIT, zlasti za zagotovitev zaupnosti in celovitosti operativnih in neoperativnih podatkov, shranjenih v centraliziranem informacijskem sistemu.

2.   Agencija eu-LISA mora preprečiti nepooblaščen dostop do platforme za sodelovanje JIT in zagotoviti, da imajo osebe, pooblaščene za dostop do platforme za sodelovanje JIT, dostop samo do podatkov, ki jih zajema njihovo pooblastilo za dostop.

3.   Za namene odstavkov 1 in 2 tega člena agencija eu-LISA sprejme varnostni načrt ter načrt neprekinjenega delovanja in sanacije po nesreči za zagotovitev, da se lahko centralizirani informacijski sistem v primeru prekinitve ponovno vzpostavi. Agencija eu-LISA zagotovi delovni dogovor s skupino za odzivanje na računalniške grožnje za institucije, organe in agencije Unije, ustanovljene z Dogovorom med Evropskim parlamentom, Evropskim svetom, Svetom Evropske unije, Evropsko komisijo, Sodiščem Evropske unije, Evropsko centralno banko, Evropskim računskim sodiščem, Evropsko službo za zunanje delovanje, Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, Evropskim odborom regij in Evropsko investicijsko banko o organizaciji in delovanju skupine za odzivanje na računalniške grožnje za institucije, organe in agencije Unije (CERT-EU) (17). Agencija eu-LISA pri sprejemanju varnostnega načrta upošteva morebitna priporočila strokovnjakov za varnost iz svetovalne skupine iz člena 12 te uredbe.

4.   Agencija eu-LISA spremlja učinkovitost vseh varnostnih ukrepov, opisanih v tem členu, in sprejme potrebne organizacijske ukrepe v zvezi z notranjim spremljanjem in nadzorom, da se zagotovi skladnost s to uredbo.

Člen 20

Odgovornost

1.   Če država članica, Eurojust, Europol, EJT, OLAF ali kateri koli drug pristojni organ, urad ali agencija Unije zaradi neizpolnjevanja svojih obveznosti iz te uredbe povzroči škodo platformi za sodelovanje JIT, je zadevna država članica, Eurojust, Europol, EJT, OLAF ali kateri koli drug pristojni organ, urad oziroma agencija Unije odgovoren za takšno škodo, razen če in kolikor agencija eu-LISA ni sprejela primernih ukrepov za preprečitev škode ali zmanjšanje njenega učinka.

2.   Odškodninske zahtevke zoper državo članico zaradi škode iz odstavka 1 ureja pravo te države članice. Odškodninske zahtevke zoper Eurojust, Europol, EJT, OLAF ali kateri koli drug pristojni organ, urad ali agencijo Unije zaradi take škode urejajo ustrezni pravni akti o njihovi ustanovitvi.

POGLAVJE V

VARSTVO PODATKOV

Člen 21

Obdobje hrambe operativnih podatkov

1.   Operativni podatki, ki so povezani s posameznim prostorom za sodelovanje JIT, se hranijo v centraliziranem informacijskem sistemu, dokler je potrebno, da vsi zadevni uporabniki platforme za sodelovanje JIT dokončajo postopek njihovega prenosa. Obdobje hrambe ni daljše od štirih tednov od datuma, ko se taki podatki naložijo na platformo za sodelovanje JIT.

2.   Takoj ko vsi predvideni uporabniki platforme za sodelovanje JIT zaključijo postopek prenosa ali najpozneje ob izteku obdobja hrambe iz odstavka 1, se podatki samodejno in trajno izbrišejo iz centraliziranega informacijskega sistema.

Člen 22

Obdobje hrambe neoperativnih podatkov

1.   Kadar je predvideno ocenjevanje JIT, se do njegovega zaključka neoperativni podatki, ki so povezani s posameznim prostorom za sodelovanje JIT, hranijo v centraliziranem informacijskem sistemu. Obdobje hrambe ni daljše od petih let od datuma, ko se taki podatki naložijo na platformo za sodelovanje JIT.

2.   V primeru odločitve, da se ocenjevanje ob razpustitvi JIT ali najpozneje ob izteku obdobja hrambe iz odstavka 1 ne izvede, se podatki samodejno izbrišejo iz informacijskega centraliziranega sistema.

Člen 23

Upravljavec podatkov in obdelovalec podatkov

1.   Vsak pristojni nacionalni organ države članice in po potrebi Eurojust, Europol, EJT, OLAF ali kateri koli drug pristojni organ, urad ali agencija Unije se šteje za upravljavca podatkov v skladu z veljavnimi pravili Unije o varstvu podatkov za obdelavo operativnih osebnih podatkov na podlagi te uredbe.

2.   V zvezi s podatki, ki jih na platformo za sodelovanje JIT naložijo pristojni organi tretjih držav ali predstavniki mednarodnih pravosodnih organov se eden od upravljavcev prostora JIT v ustreznem sporazumu o ustanovitvi JIT imenuje za upravljavca podatkov za osebne podatke, izmenjane prek platforme za sodelovanje JIT in shranjene na njej.

Podatkov iz tretjih držav ali podatkov mednarodnih pravosodnih organov ni dovoljeno naložiti pred imenovanjem upravljavca podatkov.

3.   Agencija eu-LISA se šteje za obdelovalca podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725, kar zadeva osebne podatke, izmenjane prek platforme za sodelovanje JIT in shranjene na njej.

4.   Uporabniki platforme za sodelovanje JIT so za obdelavo neoperativnih osebnih podatkov na platformi za sodelovanje JIT skupni upravljavci v smislu člena 28 Uredbe (EU) 2018/1725.

Člen 24

Namen obdelave osebnih podatkov

1.   Podatki, vneseni na platformo za sodelovanje JIT, se obdelujejo le za namene:

| (a) | izmenjave operativnih podatkov med uporabniki platforme za sodelovanje JIT za namen, za katerega je bil ustrezni JIT ustanovljen; |
| --- | --- |

(a)

izmenjave operativnih podatkov med uporabniki platforme za sodelovanje JIT za namen, za katerega je bil ustrezni JIT ustanovljen;

| (b) | izmenjave neoperativnih podatkov med uporabniki platforme za sodelovanje JIT za namene upravljanja ustrezne JIT. |
| --- | --- |

(b)

izmenjave neoperativnih podatkov med uporabniki platforme za sodelovanje JIT za namene upravljanja ustrezne JIT.

2.   Dostop do platforme za sodelovanje JIT je omejen na ustrezno pooblaščeno osebje pristojnih organov držav članic in tretjih držav, Eurojusta, Europola, EJT, OLAF ter drugih pristojnih organov, uradov in agencij Unije ali predstavnike mednarodnih pravosodnih organov v obsegu, ki je potreben za izvajanje njihovih nalog v skladu z nameni iz odstavka 1, in na to, kar je nujno in sorazmerno z zastavljenimi cilji.

Člen 25

Tehnični dnevniki

1.   Agencija eu-LISA zagotovi, da se za vse dostope do centraliziranega informacijskega sistema in vse dejavnosti obdelave podatkov v centraliziranem informacijskem sistemu vodi tehnični dnevnik v skladu z odstavkom 2.

2.   Tehnični dnevniki kažejo:

| (a) | datum, časovni pas in točen čas dostopa do centraliziranega informacijskega sistema; |
| --- | --- |

(a)

datum, časovni pas in točen čas dostopa do centraliziranega informacijskega sistema;

| (b) | identifikacijsko oznako vsakega posameznega uporabnika platforme za sodelovanje JIT, ki je dostopal do centraliziranega informacijskega sistema; |
| --- | --- |

(b)

identifikacijsko oznako vsakega posameznega uporabnika platforme za sodelovanje JIT, ki je dostopal do centraliziranega informacijskega sistema;

| (c) | datum, časovni pas in čas dostopa za vsako operacijo, ki jo je izvedel vsak posamezni uporabnik platforme za sodelovanje JIT; |
| --- | --- |

(c)

datum, časovni pas in čas dostopa za vsako operacijo, ki jo je izvedel vsak posamezni uporabnik platforme za sodelovanje JIT;

| (d) | operacijo, ki jo je izvedel vsak posamezni uporabnik platforme za sodelovanje JIT. |
| --- | --- |

(d)

operacijo, ki jo je izvedel vsak posamezni uporabnik platforme za sodelovanje JIT.

Tehnični dnevniki so z ustreznimi tehničnimi ukrepi zaščiteni pred spremembami in nepooblaščenim dostopom. Hranijo se tri leta ali toliko daljše obdobje, kot je potrebno za končanje postopkov stalnega spremljanja.

3.   Agencija eu-LISA da na zahtevo tehnične dnevnike na voljo pristojnim organom držav članic, ki so sodelovali v posameznem JIT, brez nepotrebnega odlašanja.

4.   Nacionalni nadzorni organi, odgovorni za spremljanje zakonitosti obdelave podatkov, imajo v okviru svojih pristojnosti in za namene izpolnjevanja svojih nalog na zahtevo dostop do tehničnih dnevnikov.

5.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov ima v okviru svojih pristojnosti in za namene izpolnjevanja svojih nadzornih nalog v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 na zahtevo dostop do tehničnih dnevnikov.

POGLAVJE VI

KONČNE DOLOČBE

Člen 26

Spremljanje in ocenjevanje

1.   Agencija eu-LISA določi postopke za spremljanje razvoja platforme za sodelovanje JIT glede na cilje v zvezi z načrtovanjem in stroški ter za spremljanje delovanja platforme za sodelovanje JIT glede na cilje v zvezi s tehničnimi rezultati, stroškovno učinkovitostjo, uporabnostjo, varnostjo in kakovostjo storitev.

2.   Postopki iz odstavka 1 omogočajo redno pripravo tehničnih statističnih podatkov za potrebe spremljanja in prispevajo k celoviti oceni delovanja platforme za sodelovanje JIT.

3.   V primeru morebitnih večjih zamud v postopku razvoja agencija eu-LISA čim prej obvesti Evropski parlament in Svet o razlogih za zamude, njihovih posledicah v smislu časovnih okvirov in finančnih sredstev ter ukrepih, ki jih namerava sprejeti za ureditev položaja.

4.   Po končanem razvoju platforme za sodelovanje JIT agencija eu-LISA Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem je pojasnjeno, kako so bili izpolnjeni cilji, zlasti v zvezi z načrtovanjem in stroški, ter v katerem so utemeljena morebitna odstopanja.

5.   V primeru tehnične nadgradnje platforme za sodelovanje JIT, ki bi lahko povzročila večje stroške, agencija eu-LISA o tem pred izvedbo nadgradnje obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Najkasneje dve leti po začetku delovanja platforme za sodelovanje JIT:

| (a) | agencija eu-LISA predloži Komisiji poročilo o tehničnem delovanju platforme za sodelovanje JIT, tudi o neobčutljivih vidikih njene varnosti, ter to poročilo javno objavi; |
| --- | --- |

(a)

agencija eu-LISA predloži Komisiji poročilo o tehničnem delovanju platforme za sodelovanje JIT, tudi o neobčutljivih vidikih njene varnosti, ter to poročilo javno objavi;

| (b) | na podlagi poročila iz točke (a) Komisija izvede celovito oceno delovanja platforme za sodelovanje JIT in poročilo o celoviti oceni pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(b)

na podlagi poročila iz točke (a) Komisija izvede celovito oceno delovanja platforme za sodelovanje JIT in poročilo o celoviti oceni pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

Vsako leto po predložitvi poročila iz prvega pododstavka, točka (a), agencija eu-LISA predloži Komisiji poročilo o tehničnem delovanju platforme za sodelovanje JIT, tudi o neobčutljivih vidikih njene varnosti, ter to poročilo javno objavi.

Vsaka štiri leta po predložitvi poročila o celoviti oceni iz prvega pododstavka, točka (b) in na podlagi poročil, ki jih predloži agencija eu-LISA v skladu z drugim pododstavkom, Komisija izvede celovito oceno delovanja platforme za sodelovanje JIT in poročilo o celoviti oceni pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

7.   Komisija v 18 mesecih po začetku delovanja platforme za sodelovanje JIT po posvetovanju z Europolom in svetovalno skupino iz člena 12 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem oceni nujnost, izvedljivost, primernost in stroškovno učinkovitost morebitne povezave med platformo za sodelovanje JIT in aplikacijo SIENA. To poročilo vključuje tudi pogoje, tehnične specifikacije in postopke za zagotavljanje varne in učinkovite povezave. Poročilu se po potrebi priložijo potrebni zakonodajni predlogi, ki lahko vključujejo pooblastilo Komisiji za sprejetje tehničnih specifikacij za tako povezavo.

8.   Pristojni organi držav članic, Eurojust, Europol, EJT, OLAF ter drugi pristojni organi, uradi in agencije Unije agenciji eu-LISA in Komisiji predložijo informacije, potrebne za pripravo poročil iz odstavkov 4 tega člena in poročilo Komisije o celoviti oceni iz odstavka 6 tega člena. Sekretariatu mreže JIT zagotovijo tudi informacije, potrebne za pripravo letnega poročila iz člena 10, točka (e). Informacije iz prvega in drugega stavka tega odstavka ne smejo ogroziti delovnih metod ali vključevati informacij, ki razkrivajo vire, imena članov osebja ali preiskave.

9.   Agencija eu-LISA Komisiji predloži informacije, potrebne za izvedbo celovite ocene iz odstavka 6.

Člen 27

Stroški

Stroški, ki nastanejo z vzpostavitvijo in delovanjem platforme za sodelovanje JIT, se krijejo iz splošnega proračuna Unije.

Člen 28

Začetek delovanja

1.   Komisija določi datum začetka delovanja platforme za sodelovanje JIT, ko se prepriča, da sta izpolnjena naslednja pogoja:

| (a) | sprejeti so izvedbeni akti iz člena 6, točke (a) do (g); |
| --- | --- |

(a)

sprejeti so izvedbeni akti iz člena 6, točke (a) do (g);

| (b) | agencija eu-LISA je v sodelovanju z državami članicami uspešno izvedla celovit preskus platforme za sodelovanje JIT, pri katerem je uporabila anonimne testne podatke. |
| --- | --- |

(b)

agencija eu-LISA je v sodelovanju z državami članicami uspešno izvedla celovit preskus platforme za sodelovanje JIT, pri katerem je uporabila anonimne testne podatke.

V vsakem primeru pa datum ne sme biti poznejši od 7. decembra 2025.

2.   Kadar je Komisija določila datum začetka delovanja platforme za sodelovanje JIT v skladu z odstavkom 1, ga sporoči državam članicam, Eurojustu, Europolu, EJT in OLAF. O tem obvesti tudi Evropski parlament.

3.   Sklep Komisije o določitvi datuma začetka delovanja platforme za sodelovanje JIT iz odstavka 1 se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

4.   Uporabniki platforme za sodelovanje JIT začnejo uporabljati platformo za sodelovanje JIT od datuma začetka delovanja, ki ga Komisija določi v skladu z odstavkom 1.

Člen 29

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi člen 5(4), tretji pododstavek, Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 30

Spremembe Uredbe (EU) 2018/1726

Uredba (EU) 2018/1726 se spremeni:

| (1) | v členu 1 se doda naslednji odstavek:

  „4b.   Agencija je odgovorna za razvoj in operativno upravljanje platforme za sodelovanje skupnih preiskovalnih skupin (v nadaljnjem besedilu: platforma za sodelovanje JIT), vključno s tehničnim razvojem.“
  ; |
| --- | --- |

(1)

v členu 1 se doda naslednji odstavek:

„4b.   Agencija je odgovorna za razvoj in operativno upravljanje platforme za sodelovanje skupnih preiskovalnih skupin (v nadaljnjem besedilu: platforma za sodelovanje JIT), vključno s tehničnim razvojem.“

| (2) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 8c
  Naloge, povezane s platformo za sodelovanje JIT
  V zvezi s platformo za sodelovanje JIT Agencija opravlja:






  (a) | naloge, ki so ji zaupane z Uredbo (EU) št. 2023/969 Evropskega parlamenta in Sveta (*1); |
| --- | --- | --- |

(2)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 8c

Naloge, povezane s platformo za sodelovanje JIT

V zvezi s platformo za sodelovanje JIT Agencija opravlja:

(a)

naloge, ki so ji zaupane z Uredbo (EU) št. 2023/969 Evropskega parlamenta in Sveta (*1);

| (b) | naloge v zvezi z usposabljanjem o tehnični uporabi platforme za sodelovanje JIT, ki se zagotovi sekretariatu mreže JIT, vključno z zagotavljanjem gradiv za usposabljanje. |
| --- | --- |

(b)

naloge v zvezi z usposabljanjem o tehnični uporabi platforme za sodelovanje JIT, ki se zagotovi sekretariatu mreže JIT, vključno z zagotavljanjem gradiv za usposabljanje.

(*1)  Uredba (EU) 2023/969 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o vzpostavitvi platforme za sodelovanje za podporo delovanju skupnih preiskovalnih skupin in o spremembi Uredbe (EU) 2018/1726 (UL L 132, 17.5.2023, str. 1).“;"

*1

| (3) | v členu 14 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Agencija spremlja razvoj raziskav, pomembnih za operativno upravljanje SIS II, VIS, sistema Eurodac, SVI, ETIAS, omrežja DubliNet, sistema ECRIS-TCN, sistema e-CODEX, platforme za sodelovanje JIT in drugih obsežnih informacijskih sistemov iz člena 1(5).“
  ; |
| --- | --- |

(3)

v členu 14 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Agencija spremlja razvoj raziskav, pomembnih za operativno upravljanje SIS II, VIS, sistema Eurodac, SVI, ETIAS, omrežja DubliNet, sistema ECRIS-TCN, sistema e-CODEX, platforme za sodelovanje JIT in drugih obsežnih informacijskih sistemov iz člena 1(5).“

| (4) | v členu 19(1), točka (ff), se doda naslednja točka:






  „(viii) | platforme za sodelovanje JIT na podlagi člena 26(6) Uredbe (EU) 2023/969;“ |
| --- | --- | --- |

(4)

v členu 19(1), točka (ff), se doda naslednja točka:

„(viii)

platforme za sodelovanje JIT na podlagi člena 26(6) Uredbe (EU) 2023/969;“

| (5) | v člen 27(1) se vstavi naslednja točka:






  „(dd) | svetovalna skupina za platformo za sodelovanje JIT;“. |
| --- | --- | --- |

(5)

v člen 27(1) se vstavi naslednja točka:

„(dd)

svetovalna skupina za platformo za sodelovanje JIT;“.

Člen 31

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Strasbourgu, 10. maja 2023

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednica

J. ROSWALL

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 30. marca 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 24. aprila 2023.

1

(2)  
  UL C 197, 12.7.2000, str. 3.

2

(3)  Okvirni sklep Sveta 2002/465/PNZ z dne 13. junija 2002 o skupnih preiskovalnih skupinah (UL L 162, 20.6.2002, str. 1).

3

(4)  ETS št. 182.

4

(5)  
  UL L 181, 19.7.2003, str. 34.

5

(6)  Uredba (EU) 2018/1727 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2002/187/PNZ (UL L 295, 21.11.2018, str. 138).

6

(7)  Uredba (EU) 2022/838 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2022 o spremembi Uredbe (EU) 2018/1727 v zvezi z zavarovanjem, analizo in hrambo dokazov, povezanih z genocidom, hudodelstvi zoper človečnost, vojnimi zločini in povezanimi kaznivimi dejanji, v Eurojustu (UL L 148, 31.5.2022, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

8

(9)  Uredba (EU) 2018/1726 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o Agenciji Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), o spremembi Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1077/2011 (UL L 295, 21.11.2018, str. 99).

9

(10)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

10

(11)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

11

(12)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

12

(13)  Sklep Komisije 1999/352/ES, ESPJ, Euratom z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (UL L 136, 31.5.1999, str. 20).

13

(14)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

14

(15)  
  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

15

(16)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

16

(17)  
  UL C 12, 13.1.2018, str. 1.

17

---

DIREKTIVE

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/21

---

DIREKTIVA (EU) 2023/970 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 10. maja 2023

o krepitvi uporabe načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske s preglednostjo plačil in mehanizmi za izvrševanje

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 157(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 11 Konvencije Združenih narodov z dne 18. decembra 1979 o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, ki so jo ratificirale vse države članice določa, da države pogodbenice sprejmejo vse primerne ukrepe za zagotovitev, med drugim, pravice do enakega plačila in ugodnosti iz zaposlitve ter do enake obravnave za delo enake vrednosti in enake obravnave pri oceni kakovosti dela. |
| --- | --- |

(1)

Člen 11 Konvencije Združenih narodov z dne 18. decembra 1979 o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, ki so jo ratificirale vse države članice določa, da države pogodbenice sprejmejo vse primerne ukrepe za zagotovitev, med drugim, pravice do enakega plačila in ugodnosti iz zaposlitve ter do enake obravnave za delo enake vrednosti in enake obravnave pri oceni kakovosti dela.

| (2) | S členom 2 in členom 3(3) Pogodbe o Evropski uniji je pravica do enakosti žensk in moških določena kot ena bistvenih vrednot Unije. |
| --- | --- |

(2)

S členom 2 in členom 3(3) Pogodbe o Evropski uniji je pravica do enakosti žensk in moških določena kot ena bistvenih vrednot Unije.

| (3) | V skladu s členoma 8 in 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) si mora Unija prizadevati, da bi odpravila neenakosti in spodbujala enakost med moškimi in ženskami ter se v vseh svojih politikah in dejavnostih borila proti diskriminaciji na podlagi spola. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členoma 8 in 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) si mora Unija prizadevati, da bi odpravila neenakosti in spodbujala enakost med moškimi in ženskami ter se v vseh svojih politikah in dejavnostih borila proti diskriminaciji na podlagi spola.

| (4) | Člen 157(1) PDEU zavezuje vsako državo članico, da zagotovi uporabo načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske. V členu 157(3) PDEU je določeno, da Unija sprejme ukrepe za zagotovitev uporabe načela enakih možnosti in enakega obravnavanja žensk in moških glede zaposlovanja in poklica, vključno z načelom enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti (v nadaljnjem besedilu: načelo enakega plačila). |
| --- | --- |

(4)

Člen 157(1) PDEU zavezuje vsako državo članico, da zagotovi uporabo načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske. V členu 157(3) PDEU je določeno, da Unija sprejme ukrepe za zagotovitev uporabe načela enakih možnosti in enakega obravnavanja žensk in moških glede zaposlovanja in poklica, vključno z načelom enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti (v nadaljnjem besedilu: načelo enakega plačila).

| (5) | Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) je ugotovilo, da področje uporabe načela enakega obravnavanja moških in žensk ne more biti omejeno le na diskriminacijo, temelječo na dejstvu, da je oseba enega ali drugega spola (3). To načelo se zaradi svojega namena in narave pravic, ki naj bi jih ščitilo, uporablja tudi za diskriminacijo, ki izhaja iz spremembe spola. |
| --- | --- |

(5)

Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) je ugotovilo, da področje uporabe načela enakega obravnavanja moških in žensk ne more biti omejeno le na diskriminacijo, temelječo na dejstvu, da je oseba enega ali drugega spola (3). To načelo se zaradi svojega namena in narave pravic, ki naj bi jih ščitilo, uporablja tudi za diskriminacijo, ki izhaja iz spremembe spola.

| (6) | Trenutno lahko osebe v nekaterih državah članicah zakonsko prijavijo, da so tretjega spola, ki je pogosto nevtralni spol. Ta direktiva ne vpliva na zadevna nacionalna pravila, sprejeta z namenom uveljavljanja takega priznanja z vidika zaposlovanja in plačila. |
| --- | --- |

(6)

Trenutno lahko osebe v nekaterih državah članicah zakonsko prijavijo, da so tretjega spola, ki je pogosto nevtralni spol. Ta direktiva ne vpliva na zadevna nacionalna pravila, sprejeta z namenom uveljavljanja takega priznanja z vidika zaposlovanja in plačila.

| (7) | S členom 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) je prepovedana vsakršna diskriminacija, med drugim na podlagi spola. V členu 23 Listine je določeno, da se mora enakost žensk in moških zagotoviti na vseh področjih, vključno z zaposlovanjem, delom in plačilom za delo. |
| --- | --- |

(7)

S členom 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) je prepovedana vsakršna diskriminacija, med drugim na podlagi spola. V členu 23 Listine je določeno, da se mora enakost žensk in moških zagotoviti na vseh področjih, vključno z zaposlovanjem, delom in plačilom za delo.

| (8) | V členu 23 Splošne deklaracije človekovih pravic je med drugim določeno, da ima vsakdo, brez vsakršne diskriminacije, pravico do enakega plačila za enako delo, do proste izbire zaposlitve, do pravičnih in ustreznih delovnih pogojev in do pravičnega plačila, ki zagotavlja človeka dostojen obstoj. |
| --- | --- |

(8)

V členu 23 Splošne deklaracije človekovih pravic je med drugim določeno, da ima vsakdo, brez vsakršne diskriminacije, pravico do enakega plačila za enako delo, do proste izbire zaposlitve, do pravičnih in ustreznih delovnih pogojev in do pravičnega plačila, ki zagotavlja človeka dostojen obstoj.

| (9) | Enaka obravnava in enake možnosti žensk in moških ter pravica do enakega plačila za delo enake vrednosti so med načeli evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga skupaj razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. |
| --- | --- |

(9)

Enaka obravnava in enake možnosti žensk in moških ter pravica do enakega plačila za delo enake vrednosti so med načeli evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga skupaj razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija.

| (10) | V Direktivi 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je določeno, da je treba v zvezi z enakim delom ali delom, ki mu je pripisana enaka vrednost, odpraviti neposredno in posredno diskriminacijo zaradi spola glede vseh vidikov in pogojev plačila. Še zlasti mora sistem razvrstitve delovnih mest, kadar se uporablja za določanje plačila, temeljiti na enakih spolno nevtralnih merilih, oblikovan pa mora biti tako, da izključuje vsakršno diskriminacijo zaradi spola. |
| --- | --- |

(10)

V Direktivi 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je določeno, da je treba v zvezi z enakim delom ali delom, ki mu je pripisana enaka vrednost, odpraviti neposredno in posredno diskriminacijo zaradi spola glede vseh vidikov in pogojev plačila. Še zlasti mora sistem razvrstitve delovnih mest, kadar se uporablja za določanje plačila, temeljiti na enakih spolno nevtralnih merilih, oblikovan pa mora biti tako, da izključuje vsakršno diskriminacijo zaradi spola.

| (11) | V poročilu o oceni zadevnih določb Direktive 2006/54/ES, opravljeni leta 2020, je bilo ugotovljeno, da uporabo načela enakega plačila ovirajo pomanjkanje preglednosti pri plačilnih sistemih, pomanjkanje pravne varnosti glede koncepta delo enake vrednosti in postopkovne ovire, s katerimi se soočajo žrtve diskriminacije. Delavci nimajo dovolj informacij za uspešen zahtevek za enako plačilo, zlasti informacij o ravneh plačil za kategorije delavcev, ki opravljajo enako delo ali delo enake vrednosti. V poročilu je bilo ugotovljeno, da bi večja preglednost omogočila razkritje spolne pristranskosti in diskriminacije v plačilnih strukturah podjetja ali organizacije. Hkrati bi delavcem, delodajalcem in socialnim partnerjem omogočila, da ustrezno ukrepajo za zagotovitev izvrševanja pravice do enakega plačila za enako delo in delo enake vrednosti (v nadaljnjem besedilu: pravica do enakega plačila). |
| --- | --- |

(11)

V poročilu o oceni zadevnih določb Direktive 2006/54/ES, opravljeni leta 2020, je bilo ugotovljeno, da uporabo načela enakega plačila ovirajo pomanjkanje preglednosti pri plačilnih sistemih, pomanjkanje pravne varnosti glede koncepta delo enake vrednosti in postopkovne ovire, s katerimi se soočajo žrtve diskriminacije. Delavci nimajo dovolj informacij za uspešen zahtevek za enako plačilo, zlasti informacij o ravneh plačil za kategorije delavcev, ki opravljajo enako delo ali delo enake vrednosti. V poročilu je bilo ugotovljeno, da bi večja preglednost omogočila razkritje spolne pristranskosti in diskriminacije v plačilnih strukturah podjetja ali organizacije. Hkrati bi delavcem, delodajalcem in socialnim partnerjem omogočila, da ustrezno ukrepajo za zagotovitev izvrševanja pravice do enakega plačila za enako delo in delo enake vrednosti (v nadaljnjem besedilu: pravica do enakega plačila).

| (12) | Po temeljiti oceni obstoječega okvira o enakem plačilu za enako delo ali delo enake vrednosti ter obsežnem in vključujočem procesu posvetovanja je Komisija v sporočilu z dne 5. marca 2020„Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025“ napovedala, da bo predlagala zavezujoče ukrepe o preglednosti plačil. |
| --- | --- |

(12)

Po temeljiti oceni obstoječega okvira o enakem plačilu za enako delo ali delo enake vrednosti ter obsežnem in vključujočem procesu posvetovanja je Komisija v sporočilu z dne 5. marca 2020„Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025“ napovedala, da bo predlagala zavezujoče ukrepe o preglednosti plačil.

| (13) | Gospodarske in družbene posledice pandemije COVID-19 so imele nesorazmerno negativen vpliv na ženske in enakost spolov, izgube delovnih mest pa so bile najpogostejše v slabo plačanih sektorjih, v katerih prevladujejo ženske. Med pandemijo COVID-19 se je razkrilo, da je delo, ki ga opravljajo pretežno ženske, vztrajno in strukturno podcenjevano, obenem pa se je izkazalo, da je njihovo delo v ključnih storitvah, kot so zdravstvo, čiščenje, otroško varstvo, socialno varstvo in bivalna oskrba za starejše in druge vzdrževane odrasle, z družbeno-gospodarskega vidika zelo dragoceno, kar je močno v nasprotju z dejstvom, da je premalo prepoznavno in priznano. |
| --- | --- |

(13)

Gospodarske in družbene posledice pandemije COVID-19 so imele nesorazmerno negativen vpliv na ženske in enakost spolov, izgube delovnih mest pa so bile najpogostejše v slabo plačanih sektorjih, v katerih prevladujejo ženske. Med pandemijo COVID-19 se je razkrilo, da je delo, ki ga opravljajo pretežno ženske, vztrajno in strukturno podcenjevano, obenem pa se je izkazalo, da je njihovo delo v ključnih storitvah, kot so zdravstvo, čiščenje, otroško varstvo, socialno varstvo in bivalna oskrba za starejše in druge vzdrževane odrasle, z družbeno-gospodarskega vidika zelo dragoceno, kar je močno v nasprotju z dejstvom, da je premalo prepoznavno in priznano.

| (14) | Učinki pandemije COVID-19 bodo torej še povečali neenakosti in plačilno vrzel med spoloma, razen če bo pri odzivu za okrevanje upoštevana različnost spolov. Posledično je toliko nujnejše, da se spoprimemo s problematiko enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti. Da ne bi ogrozili napredka, doseženega pri odpravljanju razlik v plačilu, je še zlasti pomembno, da načelo enakega plačila odločnejše izvajamo z dodatnimi ukrepi. |
| --- | --- |

(14)

Učinki pandemije COVID-19 bodo torej še povečali neenakosti in plačilno vrzel med spoloma, razen če bo pri odzivu za okrevanje upoštevana različnost spolov. Posledično je toliko nujnejše, da se spoprimemo s problematiko enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti. Da ne bi ogrozili napredka, doseženega pri odpravljanju razlik v plačilu, je še zlasti pomembno, da načelo enakega plačila odločnejše izvajamo z dodatnimi ukrepi.

| (15) | Plačilna vrzel med spoloma v Uniji ostaja: leta 2020 je, ob znatnih razlikah med državami članicami, znašala 13 %, v zadnjih desetih letih pa se je le minimalno zmanjšala. Povzročajo jo različni dejavniki, kot so spolni stereotipi, trdovratna „stekleni strop“ in „lepljiva tla“, horizontalna segregacija, vključno s čezmerno zastopanostjo žensk na slabo plačanih delovnih mestih v storitvenem sektorju, in neenaka porazdelitev obveznosti oskrbe. Poleg tega je plačilna vrzel med spoloma deloma posledica neposredne in posredne diskriminacije pri plačilu zaradi spola. Vsi ti elementi so strukturne ovire, ki predstavljajo zapletene izzive za doseganje cilja kakovostnih delovnih mest in enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti ter imajo dolgoročne posledice, kot sta pokojninska vrzel in feminizacija revščine. |
| --- | --- |

(15)

Plačilna vrzel med spoloma v Uniji ostaja: leta 2020 je, ob znatnih razlikah med državami članicami, znašala 13 %, v zadnjih desetih letih pa se je le minimalno zmanjšala. Povzročajo jo različni dejavniki, kot so spolni stereotipi, trdovratna „stekleni strop“ in „lepljiva tla“, horizontalna segregacija, vključno s čezmerno zastopanostjo žensk na slabo plačanih delovnih mestih v storitvenem sektorju, in neenaka porazdelitev obveznosti oskrbe. Poleg tega je plačilna vrzel med spoloma deloma posledica neposredne in posredne diskriminacije pri plačilu zaradi spola. Vsi ti elementi so strukturne ovire, ki predstavljajo zapletene izzive za doseganje cilja kakovostnih delovnih mest in enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti ter imajo dolgoročne posledice, kot sta pokojninska vrzel in feminizacija revščine.

| (16) | Zaradi splošnega pomanjkanja preglednosti glede ravni plačil v organizacijah lahko pristranskost in diskriminacija pri plačilu zaradi spola ostajata še naprej nezaznani oziroma v primeru suma težko dokazljivi. Zato so potrebni zavezujoči ukrepi, da se izboljša preglednost plačil, da se organizacije spodbudijo, naj pregledajo svoje plačilne strukture, da bi zagotovile enako plačilo za ženske in moške, ki opravljajo enako delo ali delo enake vrednosti, in da se žrtvam diskriminacije omogoči, da uveljavijo svojo pravico do enakega plačila. Take zavezujoče ukrepe je treba dopolniti z določbami, ki pojasnjujejo obstoječe pravne koncepte, kot sta koncepta plačilo in delo enake vrednosti, ter ukrepi, ki izboljšujejo tako mehanizme za izvrševanje kot dostop do sodnega varstva. |
| --- | --- |

(16)

Zaradi splošnega pomanjkanja preglednosti glede ravni plačil v organizacijah lahko pristranskost in diskriminacija pri plačilu zaradi spola ostajata še naprej nezaznani oziroma v primeru suma težko dokazljivi. Zato so potrebni zavezujoči ukrepi, da se izboljša preglednost plačil, da se organizacije spodbudijo, naj pregledajo svoje plačilne strukture, da bi zagotovile enako plačilo za ženske in moške, ki opravljajo enako delo ali delo enake vrednosti, in da se žrtvam diskriminacije omogoči, da uveljavijo svojo pravico do enakega plačila. Take zavezujoče ukrepe je treba dopolniti z določbami, ki pojasnjujejo obstoječe pravne koncepte, kot sta koncepta plačilo in delo enake vrednosti, ter ukrepi, ki izboljšujejo tako mehanizme za izvrševanje kot dostop do sodnega varstva.

| (17) | Uporabo načela enakega plačila bi bilo treba okrepiti z odpravo neposredne in posredne diskriminacije pri plačilu. To delodajalcem ne preprečuje, da bi delavce, ki opravljajo enako delo ali delo enake vrednosti, plačevali različno, če imajo za to objektivna, spolno nevtralna in nepristranska merila, kot sta uspešnost in usposobljenost. |
| --- | --- |

(17)

Uporabo načela enakega plačila bi bilo treba okrepiti z odpravo neposredne in posredne diskriminacije pri plačilu. To delodajalcem ne preprečuje, da bi delavce, ki opravljajo enako delo ali delo enake vrednosti, plačevali različno, če imajo za to objektivna, spolno nevtralna in nepristranska merila, kot sta uspešnost in usposobljenost.

| (18) | To direktivo bi bilo treba uporabljati za vse delavce, vključno z delavci s krajšim delovnim časom, delavci, zaposlenimi za določen čas, in osebami, ki imajo sklenjeno pogodbo o zaposlitvi ali so v delovnem razmerju z agencijo za zagotavljanje začasnega dela, pa tudi delavce na vodstvenih položajih, ki imajo pogodbo o zaposlitvi ali so v delovnem razmerju, kakor je opredeljeno s pravom, kolektivnimi pogodbami in/ali prakso, ki velja v posamezni državi članici, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča (5). Tudi delavci v gospodinjstvu, delavci na zahtevo, priložnostni delavci, delavci na podlagi vrednotnice, platformni delavci, delavci z zaščiteno zaposlitvijo, pripravniki in vajenci, če izpolnjujejo zadevna merila, spadajo na področje uporabe te direktive. Določitev obstoja delovnega razmerja bi morala temeljiti na dejstvih, ki se nanašajo na dejansko opravljanje dela, in ne na tem, kako pogodbene stranke opisujejo razmerje. |
| --- | --- |

(18)

To direktivo bi bilo treba uporabljati za vse delavce, vključno z delavci s krajšim delovnim časom, delavci, zaposlenimi za določen čas, in osebami, ki imajo sklenjeno pogodbo o zaposlitvi ali so v delovnem razmerju z agencijo za zagotavljanje začasnega dela, pa tudi delavce na vodstvenih položajih, ki imajo pogodbo o zaposlitvi ali so v delovnem razmerju, kakor je opredeljeno s pravom, kolektivnimi pogodbami in/ali prakso, ki velja v posamezni državi članici, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča (5). Tudi delavci v gospodinjstvu, delavci na zahtevo, priložnostni delavci, delavci na podlagi vrednotnice, platformni delavci, delavci z zaščiteno zaposlitvijo, pripravniki in vajenci, če izpolnjujejo zadevna merila, spadajo na področje uporabe te direktive. Določitev obstoja delovnega razmerja bi morala temeljiti na dejstvih, ki se nanašajo na dejansko opravljanje dela, in ne na tem, kako pogodbene stranke opisujejo razmerje.

| (19) | Pomemben element za odpravo diskriminacije pri plačilu je preglednost plačil pred zaposlitvijo. Ta direktiva bi se zato morala uporabljati tudi za iskalce zaposlitve. |
| --- | --- |

(19)

Pomemben element za odpravo diskriminacije pri plačilu je preglednost plačil pred zaposlitvijo. Ta direktiva bi se zato morala uporabljati tudi za iskalce zaposlitve.

| (20) | Da bi se odstranile ovire, s katerimi se žrtve diskriminacije pri plačilu zaradi spola srečujejo pri uveljavljanju pravice do enakega plačila, in da bi delodajalci imeli smernice za zagotavljanje spoštovanja te pravice, bi bilo treba osnovne koncepte v zvezi z enakim plačilom za enako delo ali delo enake vrednosti, kot sta plačilo in delo enake vrednosti, pojasniti v skladu s sodno prakso Sodišča. Tako naj bi olajšali uporabo teh konceptov, zlasti za mikro, mala in srednja podjetja. |
| --- | --- |

(20)

Da bi se odstranile ovire, s katerimi se žrtve diskriminacije pri plačilu zaradi spola srečujejo pri uveljavljanju pravice do enakega plačila, in da bi delodajalci imeli smernice za zagotavljanje spoštovanja te pravice, bi bilo treba osnovne koncepte v zvezi z enakim plačilom za enako delo ali delo enake vrednosti, kot sta plačilo in delo enake vrednosti, pojasniti v skladu s sodno prakso Sodišča. Tako naj bi olajšali uporabo teh konceptov, zlasti za mikro, mala in srednja podjetja.

| (21) | Načelo enakega plačila bi bilo treba spoštovati pri plačah ali vseh drugih prejemkih v denarju ali v naravi, ki jih delavci prejmejo, neposredno ali posredno, iz naslova zaposlitve od svojega delodajalca. V skladu s sodno prakso Sodišča (6) bi moral koncept plačilo zajemati ne le plačo, temveč tudi dopolnilne ali spremenljive dele plačila. Kar zadeva dopolnilne ali spremenljive dele, bi bilo treba poleg običajne osnovne ali minimalne plače upoštevati vse ugodnosti, ki jih delavec prejme neposredno ali posredno v denarju ali v naravi. Taki dopolnilni ali spremenljivi deli lahko med drugim vključujejo dodatke, nadomestila za nadurno delo, ugodnosti za prevoz, dodatke za stanovanje in prehrano, povračila za udeležbo na usposabljanju, plačila v primeru odpustitve, zakonsko urejena nadomestila plače za čas odsotnosti z dela zaradi bolezni, zakonsko določena nadomestila in poklicne pokojnine. Koncept plačilo bi moral vključevati vse po zakonu, kolektivnih pogodbah in/ali praksi v posamezni državi članici obvezne elemente plačila. |
| --- | --- |

(21)

Načelo enakega plačila bi bilo treba spoštovati pri plačah ali vseh drugih prejemkih v denarju ali v naravi, ki jih delavci prejmejo, neposredno ali posredno, iz naslova zaposlitve od svojega delodajalca. V skladu s sodno prakso Sodišča (6) bi moral koncept plačilo zajemati ne le plačo, temveč tudi dopolnilne ali spremenljive dele plačila. Kar zadeva dopolnilne ali spremenljive dele, bi bilo treba poleg običajne osnovne ali minimalne plače upoštevati vse ugodnosti, ki jih delavec prejme neposredno ali posredno v denarju ali v naravi. Taki dopolnilni ali spremenljivi deli lahko med drugim vključujejo dodatke, nadomestila za nadurno delo, ugodnosti za prevoz, dodatke za stanovanje in prehrano, povračila za udeležbo na usposabljanju, plačila v primeru odpustitve, zakonsko urejena nadomestila plače za čas odsotnosti z dela zaradi bolezni, zakonsko določena nadomestila in poklicne pokojnine. Koncept plačilo bi moral vključevati vse po zakonu, kolektivnih pogodbah in/ali praksi v posamezni državi članici obvezne elemente plačila.

| (22) | Za zagotovitev enotne predstavitve informacij, zahtevanih s to direktivo, bi morale biti ravni plačil izražene kot bruto letno plačilo in ustrezna bruto urna postavka. Moralo bi biti možno izračun ravni plačil opreti na dejansko plačilo, opredeljeno za delavca, ne glede na to, ali je določeno letno, mesečno, na uro ali kako drugače. |
| --- | --- |

(22)

Za zagotovitev enotne predstavitve informacij, zahtevanih s to direktivo, bi morale biti ravni plačil izražene kot bruto letno plačilo in ustrezna bruto urna postavka. Moralo bi biti možno izračun ravni plačil opreti na dejansko plačilo, opredeljeno za delavca, ne glede na to, ali je določeno letno, mesečno, na uro ali kako drugače.

| (23) | Od držav članic ne bi smeli zahtevati, da za namene te direktive vzpostavijo nove organe. Omogočiti bi jim bilo treba, da v skladu z nacionalnim pravom in/ali prakso naloge, ki izhajajo iz te direktive, prenesejo na vzpostavljene organe, tudi socialne partnerje, pod pogojem, da države članice izpolnjujejo obveznosti iz te direktive. |
| --- | --- |

(23)

Od držav članic ne bi smeli zahtevati, da za namene te direktive vzpostavijo nove organe. Omogočiti bi jim bilo treba, da v skladu z nacionalnim pravom in/ali prakso naloge, ki izhajajo iz te direktive, prenesejo na vzpostavljene organe, tudi socialne partnerje, pod pogojem, da države članice izpolnjujejo obveznosti iz te direktive.

| (24) | Da bi delavce zaščitili in odpravili njihov strah pred viktimizacijo pri uporabi načela enakega plačila, bi jim moralo biti omogočeno, da jih zastopa predstavnik. To so lahko sindikati ali drugi predstavniki delavcev. Če predstavnikov delavcev ni, bi moralo biti delavcem omogočeno, da jih zastopa predstavnik po lastni izbiri. Države članice bi morale imeti možnost, da upoštevajo svoje nacionalne okoliščine in različne vloge v zvezi z zastopanjem delavcev. |
| --- | --- |

(24)

Da bi delavce zaščitili in odpravili njihov strah pred viktimizacijo pri uporabi načela enakega plačila, bi jim moralo biti omogočeno, da jih zastopa predstavnik. To so lahko sindikati ali drugi predstavniki delavcev. Če predstavnikov delavcev ni, bi moralo biti delavcem omogočeno, da jih zastopa predstavnik po lastni izbiri. Države članice bi morale imeti možnost, da upoštevajo svoje nacionalne okoliščine in različne vloge v zvezi z zastopanjem delavcev.

| (25) | V členu 10 PDEU je določeno, da si mora Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti prizadevati za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. V členu 4 Direktive 2006/54/ES je določeno, da ne sme biti nobene neposredne ali posredne diskriminacije zaradi spola, glede plačila. Diskriminacija pri plačilu zaradi spola, pri kateri je ključen element spol žrtve, se lahko v praksi kaže v številnih različnih oblikah. Vključuje lahko presek različnih vrst diskriminacije ali neenakosti, kadar delavec pripada eni ali več skupinam, ki so zaščitene pred diskriminacijo na eni strani zaradi spola, na drugi pa zaradi rase ali etničnega porekla, vere ali prepričanja, invalidnosti ter starosti ali spolne usmerjenosti, pred katerimi ščitita Direktiva Sveta 2000/43/ES (7) ali 2000/78/ES (8). Invalidke, ženske različnega rasnega in etničnega porekla, vključno z Romkinjami, ter mlade ali starejše ženske so med skupinami, ki se lahko soočajo s presečno diskriminacijo. V tej direktivi bi bilo torej treba pojasniti, da bi moralo biti možno v kontekstu diskriminacije pri plačilu zaradi spola upoštevati tako kombinacijo, s čimer bi se odpravili vsi dvomi glede tega v sklopu obstoječega pravnega okvira, nacionalnim sodiščem, organom za enakost in drugim pristojnim organom pa omogočilo, da ustrezno upoštevajo vse okoliščine prikrajšanosti, ki izhajajo iz presečne diskriminacije, zlasti za vsebinske in postopkovne namene, tudi za priznavanje obstoja diskriminacije, odločanje o ustrezni primerljivi situaciji, ocenjevanje sorazmernosti ter po potrebi določanje ravni odškodnine ali naloženih kazni.
  Za razumevanje in odpravo plačilne vrzeli med spoloma je pomemben presečni pristop. To pojasnilo ne bi smelo spremeniti obsega obveznosti delodajalcev v zvezi z ukrepi za preglednost plačil na podlagi te direktive. Zlasti se od delodajalcev ne bi smelo zahtevati, da zbirajo podatke, ki se nanašajo na razloge za zaščito, ki niso povezani s spolom. |
| --- | --- |

(25)

V členu 10 PDEU je določeno, da si mora Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti prizadevati za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. V členu 4 Direktive 2006/54/ES je določeno, da ne sme biti nobene neposredne ali posredne diskriminacije zaradi spola, glede plačila. Diskriminacija pri plačilu zaradi spola, pri kateri je ključen element spol žrtve, se lahko v praksi kaže v številnih različnih oblikah. Vključuje lahko presek različnih vrst diskriminacije ali neenakosti, kadar delavec pripada eni ali več skupinam, ki so zaščitene pred diskriminacijo na eni strani zaradi spola, na drugi pa zaradi rase ali etničnega porekla, vere ali prepričanja, invalidnosti ter starosti ali spolne usmerjenosti, pred katerimi ščitita Direktiva Sveta 2000/43/ES (7) ali 2000/78/ES (8). Invalidke, ženske različnega rasnega in etničnega porekla, vključno z Romkinjami, ter mlade ali starejše ženske so med skupinami, ki se lahko soočajo s presečno diskriminacijo. V tej direktivi bi bilo torej treba pojasniti, da bi moralo biti možno v kontekstu diskriminacije pri plačilu zaradi spola upoštevati tako kombinacijo, s čimer bi se odpravili vsi dvomi glede tega v sklopu obstoječega pravnega okvira, nacionalnim sodiščem, organom za enakost in drugim pristojnim organom pa omogočilo, da ustrezno upoštevajo vse okoliščine prikrajšanosti, ki izhajajo iz presečne diskriminacije, zlasti za vsebinske in postopkovne namene, tudi za priznavanje obstoja diskriminacije, odločanje o ustrezni primerljivi situaciji, ocenjevanje sorazmernosti ter po potrebi določanje ravni odškodnine ali naloženih kazni.

Za razumevanje in odpravo plačilne vrzeli med spoloma je pomemben presečni pristop. To pojasnilo ne bi smelo spremeniti obsega obveznosti delodajalcev v zvezi z ukrepi za preglednost plačil na podlagi te direktive. Zlasti se od delodajalcev ne bi smelo zahtevati, da zbirajo podatke, ki se nanašajo na razloge za zaščito, ki niso povezani s spolom.

| (26) | Da bi se spoštovala pravica do enakega plačila, morajo delodajalci imeti plačilne strukture, s katerimi zagotavljajo, da pri plačilih, ki jih za opravljanje enakega dela ali dela enake vrednosti prejemajo delavci, ni razlik zaradi spola, razen če niso upravičene z objektivnimi in spolno nevtralnimi dejavniki. Take plačilne strukture bi morale omogočiti primerjavo vrednosti različnih delovnih mest znotraj iste organizacijske strukture. Take plačilne strukture bi moralo biti možno opreti na obstoječe smernice Unije v zvezi s spolno nevtralnimi sistemi vrednotenja in razvrstitve delovnih mest ali na kazalnike ali spolno nevtralne modele. V skladu s sodno prakso Sodišča bi bilo treba vrednost dela oceniti in primerjati na podlagi objektivnih meril, vključno z zahtevami glede izobraževanja, poklicnih kvalifikacij in usposabljanja, znanjem in spretnostmi, trudom, odgovornostmi in delovnimi pogoji, ne glede na razlike v vzorcih dela. Za lažjo uporabo koncepta delo enake vrednosti, zlasti za mikro, mala in srednja podjetja, bi morala uporabljena objektivna merila vključevati štiri dejavnike: znanja in spretnosti, trud, odgovornost in delovne pogoje. Ti dejavniki so bili v obstoječih smernicah Unije opredeljeni kot bistveni in zadostni za oceno nalog, ki se izvajajo v organizaciji, ne glede na gospodarski sektor, ki mu organizacija pripada.
  Ker vsi štirje dejavniki niso enako pomembni za posamezen položaj, bi moral delodajalec pretehtati vsakega od njih glede na relevantnost navedenih meril za zadevno delovno mesto. Prav tako bi moralo biti možno upoštevati dodatna merila, kadar so relevantna in utemeljena. Komisija bi morala imeti možnost, da, kadar je ustrezno, v posvetovanju z Evropskim inštitutom za enakost spolov (EIGE) posodobi obstoječe smernice Unije. |
| --- | --- |

(26)

Da bi se spoštovala pravica do enakega plačila, morajo delodajalci imeti plačilne strukture, s katerimi zagotavljajo, da pri plačilih, ki jih za opravljanje enakega dela ali dela enake vrednosti prejemajo delavci, ni razlik zaradi spola, razen če niso upravičene z objektivnimi in spolno nevtralnimi dejavniki. Take plačilne strukture bi morale omogočiti primerjavo vrednosti različnih delovnih mest znotraj iste organizacijske strukture. Take plačilne strukture bi moralo biti možno opreti na obstoječe smernice Unije v zvezi s spolno nevtralnimi sistemi vrednotenja in razvrstitve delovnih mest ali na kazalnike ali spolno nevtralne modele. V skladu s sodno prakso Sodišča bi bilo treba vrednost dela oceniti in primerjati na podlagi objektivnih meril, vključno z zahtevami glede izobraževanja, poklicnih kvalifikacij in usposabljanja, znanjem in spretnostmi, trudom, odgovornostmi in delovnimi pogoji, ne glede na razlike v vzorcih dela. Za lažjo uporabo koncepta delo enake vrednosti, zlasti za mikro, mala in srednja podjetja, bi morala uporabljena objektivna merila vključevati štiri dejavnike: znanja in spretnosti, trud, odgovornost in delovne pogoje. Ti dejavniki so bili v obstoječih smernicah Unije opredeljeni kot bistveni in zadostni za oceno nalog, ki se izvajajo v organizaciji, ne glede na gospodarski sektor, ki mu organizacija pripada.

Ker vsi štirje dejavniki niso enako pomembni za posamezen položaj, bi moral delodajalec pretehtati vsakega od njih glede na relevantnost navedenih meril za zadevno delovno mesto. Prav tako bi moralo biti možno upoštevati dodatna merila, kadar so relevantna in utemeljena. Komisija bi morala imeti možnost, da, kadar je ustrezno, v posvetovanju z Evropskim inštitutom za enakost spolov (EIGE) posodobi obstoječe smernice Unije.

| (27) | Nacionalni sistemi določanja plač se razlikujejo in lahko temeljijo na kolektivnih pogodbah in/ali elementih, ki jih določi delodajalec. Ta direktiva ne vpliva na različne nacionalne sisteme določanja plač. |
| --- | --- |

(27)

Nacionalni sistemi določanja plač se razlikujejo in lahko temeljijo na kolektivnih pogodbah in/ali elementih, ki jih določi delodajalec. Ta direktiva ne vpliva na različne nacionalne sisteme določanja plač.

| (28) | Opredelitev upoštevnega primerljivega položaja je pomemben parameter pri ugotavljanju, ali se delo lahko šteje za enakovredno. Delavcem omogoča, da dokažejo, da so bili obravnavani manj ugodno kot oseba drugega spola, ki v primerljivem položaju opravlja enako delo ali delo enake vrednosti. Na podlagi razvoja, ki je posledica opredelitve neposredne in posredne diskriminacije v Direktivi 2006/54/ES, bi bilo treba, kadar ni resničnega primerljivega položaja, dovoliti uporabo hipotetičnega primerljivega položaja, ki bi delavcem omogočil, da dokažejo, da niso bili obravnavani na enak način, kot bi bil obravnavan hipotetičen delavec drugega spola v primerljivem položaju. S tem bi bila za potencialne žrtve diskriminacije pri plačilu zaradi spola odpravljena pomembna ovira, zlasti na trgih dela z izrazito spolno segregacijo, na katerih je zaradi zahteve, da se najde primer osebe nasprotnega spola v primerljivem položaju, skoraj nemogoče vložiti zahtevek za enako plačilo.
  Poleg tega se delavcem ne bi smelo preprečiti, da uporabijo druga dejstva, na podlagi katerih se lahko predpostavi domnevna diskriminacija, na primer statistične podatke ali druge razpoložljive informacije. To bi omogočilo, da bi se v sektorjih in poklicih, v katerih je prisotna spolna segregacija, zlasti tistih, kjer prevladujejo ženske, kot je sektor oskrbe, učinkoviteje obravnavale neenakosti v plačilih zaradi spola. |
| --- | --- |

(28)

Opredelitev upoštevnega primerljivega položaja je pomemben parameter pri ugotavljanju, ali se delo lahko šteje za enakovredno. Delavcem omogoča, da dokažejo, da so bili obravnavani manj ugodno kot oseba drugega spola, ki v primerljivem položaju opravlja enako delo ali delo enake vrednosti. Na podlagi razvoja, ki je posledica opredelitve neposredne in posredne diskriminacije v Direktivi 2006/54/ES, bi bilo treba, kadar ni resničnega primerljivega položaja, dovoliti uporabo hipotetičnega primerljivega položaja, ki bi delavcem omogočil, da dokažejo, da niso bili obravnavani na enak način, kot bi bil obravnavan hipotetičen delavec drugega spola v primerljivem položaju. S tem bi bila za potencialne žrtve diskriminacije pri plačilu zaradi spola odpravljena pomembna ovira, zlasti na trgih dela z izrazito spolno segregacijo, na katerih je zaradi zahteve, da se najde primer osebe nasprotnega spola v primerljivem položaju, skoraj nemogoče vložiti zahtevek za enako plačilo.

Poleg tega se delavcem ne bi smelo preprečiti, da uporabijo druga dejstva, na podlagi katerih se lahko predpostavi domnevna diskriminacija, na primer statistične podatke ali druge razpoložljive informacije. To bi omogočilo, da bi se v sektorjih in poklicih, v katerih je prisotna spolna segregacija, zlasti tistih, kjer prevladujejo ženske, kot je sektor oskrbe, učinkoviteje obravnavale neenakosti v plačilih zaradi spola.

| (29) | Sodišče je pojasnilo, da za ugotavljanje, ali so delavci v primerljivem položaju, primerjava ni nujno omejena na položaje, ko moški in ženske delajo za istega delodajalca (9). Delavci so lahko v primerljivem položaju tudi, če ne delajo za istega delodajalca, in sicer kadar koli se pogoji glede plačila lahko pripišejo skupnemu viru, ki določa te pogoje, in kadar so ti pogoji enakovredni in primerljivi. To se lahko zgodi, kadar zadevne pogoje glede plačila urejajo zakonske določbe ali pogodbe v zvezi s plačili, uporabljene za več delodajalcev, ali kadar so taki pogoji določeni centralno za več kot eno organizacijo ali podjetje v holdinški družbi ali konglomeratu. Poleg tega je Sodišče pojasnilo, da primerjava ni omejena na delavce, ki so zaposleni istočasno kot tožeča stranka (10). Poleg tega bi bilo treba pri dejanskem ocenjevanju priznati, da je razliko v plačilu mogoče pojasniti z dejavniki, ki niso povezani s spolom. |
| --- | --- |

(29)

Sodišče je pojasnilo, da za ugotavljanje, ali so delavci v primerljivem položaju, primerjava ni nujno omejena na položaje, ko moški in ženske delajo za istega delodajalca (9). Delavci so lahko v primerljivem položaju tudi, če ne delajo za istega delodajalca, in sicer kadar koli se pogoji glede plačila lahko pripišejo skupnemu viru, ki določa te pogoje, in kadar so ti pogoji enakovredni in primerljivi. To se lahko zgodi, kadar zadevne pogoje glede plačila urejajo zakonske določbe ali pogodbe v zvezi s plačili, uporabljene za več delodajalcev, ali kadar so taki pogoji določeni centralno za več kot eno organizacijo ali podjetje v holdinški družbi ali konglomeratu. Poleg tega je Sodišče pojasnilo, da primerjava ni omejena na delavce, ki so zaposleni istočasno kot tožeča stranka (10). Poleg tega bi bilo treba pri dejanskem ocenjevanju priznati, da je razliko v plačilu mogoče pojasniti z dejavniki, ki niso povezani s spolom.

| (30) | Države članice bi morale zagotoviti, da so na voljo usposabljanje ter posebna orodja in metodologije, ki bodo delodajalce podpirali in usmerjali pri ocenjevanju tega, kaj je delo enake vrednosti. To bi moralo olajšati uporabo tega koncepta, zlasti za mikro, mala in srednja podjetja. Državam članicam bi morali omogočati, da ob upoštevanju nacionalnega prava, kolektivnih pogodb in/ali prakse razvoj posebnih orodij in metodologij zaupajo socialnim partnerjem ali da jih razvijejo v sodelovanju ali po posvetovanju s socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

(30)

Države članice bi morale zagotoviti, da so na voljo usposabljanje ter posebna orodja in metodologije, ki bodo delodajalce podpirali in usmerjali pri ocenjevanju tega, kaj je delo enake vrednosti. To bi moralo olajšati uporabo tega koncepta, zlasti za mikro, mala in srednja podjetja. Državam članicam bi morali omogočati, da ob upoštevanju nacionalnega prava, kolektivnih pogodb in/ali prakse razvoj posebnih orodij in metodologij zaupajo socialnim partnerjem ali da jih razvijejo v sodelovanju ali po posvetovanju s socialnimi partnerji.

| (31) | Če se sistemi vrednotenja in razvrstitve delovnih mest ne uporabljajo na spolno nevtralen način, zlasti kadar odražajo tradicionalne spolne stereotipe, lahko vodijo v diskriminacijo pri plačilu zaradi spola. V takih primerih prispevajo k plačilni vrzeli in jo utrjujejo, saj delovna mesta, na katerih prevladujejo moški, vrednotijo drugače kot tista, na katerih prevladujejo ženske, čeprav se na teh delovnih mestih opravlja delo enake vrednosti. Nasprotno pa se z uporabo spolno nevtralnih sistemov vrednotenja in razvrstitve delovnih mest, ki so ključnega pomena za zagotovitev, da se izključi neposredna in posredna diskriminacija zaradi spola, učinkovito vzpostavlja pregleden sistem plačil. Taki sistemi zaznavajo posredno diskriminacijo pri plačilu, ki je povezana s podcenjevanjem delovnih mest, na katerih so običajno zaposlene ženske. To dosegajo z merjenjem in primerjavo delovnih mest, katerih vsebina je drugačna, čeprav enake vrednosti, ter tako podpirajo načelo enakega plačila. |
| --- | --- |

(31)

Če se sistemi vrednotenja in razvrstitve delovnih mest ne uporabljajo na spolno nevtralen način, zlasti kadar odražajo tradicionalne spolne stereotipe, lahko vodijo v diskriminacijo pri plačilu zaradi spola. V takih primerih prispevajo k plačilni vrzeli in jo utrjujejo, saj delovna mesta, na katerih prevladujejo moški, vrednotijo drugače kot tista, na katerih prevladujejo ženske, čeprav se na teh delovnih mestih opravlja delo enake vrednosti. Nasprotno pa se z uporabo spolno nevtralnih sistemov vrednotenja in razvrstitve delovnih mest, ki so ključnega pomena za zagotovitev, da se izključi neposredna in posredna diskriminacija zaradi spola, učinkovito vzpostavlja pregleden sistem plačil. Taki sistemi zaznavajo posredno diskriminacijo pri plačilu, ki je povezana s podcenjevanjem delovnih mest, na katerih so običajno zaposlene ženske. To dosegajo z merjenjem in primerjavo delovnih mest, katerih vsebina je drugačna, čeprav enake vrednosti, ter tako podpirajo načelo enakega plačila.

| (32) | Pomanjkanje informacij o predvidenem razponu plačila za delovno mesto povzroča asimetričnost informacij, ki omejuje pogajalsko moč iskalcev zaposlitve. Zagotavljanje preglednosti bi moralo potencialnim delavcem omogočiti, da sprejmejo informirano odločitev glede pričakovane plače, pri čemer naj to nikakor ne bi omejevalo pogajalske moči delodajalca ali delavca pri dogovarjanju o plači zunaj navedenega razpona. S preglednostjo bi se zagotovila tudi izrecna, spolno nepristranska osnova za določanje plačil ter preprečila podcenjenost plačil v primerjavi z znanji in spretnostmi ter izkušnjami. S preglednostjo bi se obravnavala tudi presečna diskriminacija, kadar bi nepregledno določanje plačil omogočalo diskriminatorne prakse iz različnih razlogov. Iskalci zaposlitve bi morali informacije o začetnem plačilu ali njegovem razponu prejeti na način, ki zagotavlja informirano in pregledno pogajanje o plačilu, na primer prek objave prostega delovnega mesta, pred razgovorom za zaposlitev ali kako drugače pred sklenitvijo kakršne koli pogodbe o zaposlitvi. Informacije bi moral zagotoviti delodajalec ali pa bi morale biti zagotovljene na drug način, na primer s strani socialnih partnerjev. |
| --- | --- |

(32)

Pomanjkanje informacij o predvidenem razponu plačila za delovno mesto povzroča asimetričnost informacij, ki omejuje pogajalsko moč iskalcev zaposlitve. Zagotavljanje preglednosti bi moralo potencialnim delavcem omogočiti, da sprejmejo informirano odločitev glede pričakovane plače, pri čemer naj to nikakor ne bi omejevalo pogajalske moči delodajalca ali delavca pri dogovarjanju o plači zunaj navedenega razpona. S preglednostjo bi se zagotovila tudi izrecna, spolno nepristranska osnova za določanje plačil ter preprečila podcenjenost plačil v primerjavi z znanji in spretnostmi ter izkušnjami. S preglednostjo bi se obravnavala tudi presečna diskriminacija, kadar bi nepregledno določanje plačil omogočalo diskriminatorne prakse iz različnih razlogov. Iskalci zaposlitve bi morali informacije o začetnem plačilu ali njegovem razponu prejeti na način, ki zagotavlja informirano in pregledno pogajanje o plačilu, na primer prek objave prostega delovnega mesta, pred razgovorom za zaposlitev ali kako drugače pred sklenitvijo kakršne koli pogodbe o zaposlitvi. Informacije bi moral zagotoviti delodajalec ali pa bi morale biti zagotovljene na drug način, na primer s strani socialnih partnerjev.

| (33) | Da bi se preprečilo utrjevanje plačilne vrzeli med spoloma, ki so ji čez čas podvrženi posamezni delavci, bi morali delodajalci zagotoviti, da so objave prostih delovnih mest in nazivi delovnih mest spolno nevtralni ter da se postopki zaposlovanja vodijo nediskriminatorno, zato da se ne posega v pravico do enakega plačila. Delodajalcem ne bi smeli dovoliti, da zastavljajo vprašanja o plačilu, ki ga trenutno prejema iskalec zaposlitve, ali plačilih, ki jih je prejemal v prejšnjih delovnih razmerjih, ali da si proaktivno prizadevajo pridobiti informacije v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(33)

Da bi se preprečilo utrjevanje plačilne vrzeli med spoloma, ki so ji čez čas podvrženi posamezni delavci, bi morali delodajalci zagotoviti, da so objave prostih delovnih mest in nazivi delovnih mest spolno nevtralni ter da se postopki zaposlovanja vodijo nediskriminatorno, zato da se ne posega v pravico do enakega plačila. Delodajalcem ne bi smeli dovoliti, da zastavljajo vprašanja o plačilu, ki ga trenutno prejema iskalec zaposlitve, ali plačilih, ki jih je prejemal v prejšnjih delovnih razmerjih, ali da si proaktivno prizadevajo pridobiti informacije v zvezi s tem.

| (34) | Ukrepi za preglednost plačil bi morali zaščititi pravico delavcev do enakega plačila, kolikor je to možno, hkrati pa čim bolj omejiti stroške in upravno breme za delodajalce, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti mikro, malim in srednjim podjetjem. Kadar je ustrezno, bi morali biti ukrepi prilagojeni velikosti delodajalcev glede na število zaposlenih. Število pri delodajalcih zaposlenih delavcev, ki se uporabi kot merilo za to, ali mora delodajalec poročati o plačilih, kot je navedeno v tej direktivi, se določi ob upoštevanju Priporočila Komisije 2003/361/ES o mikro, malih in srednjih podjetjih (11). |
| --- | --- |

(34)

Ukrepi za preglednost plačil bi morali zaščititi pravico delavcev do enakega plačila, kolikor je to možno, hkrati pa čim bolj omejiti stroške in upravno breme za delodajalce, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti mikro, malim in srednjim podjetjem. Kadar je ustrezno, bi morali biti ukrepi prilagojeni velikosti delodajalcev glede na število zaposlenih. Število pri delodajalcih zaposlenih delavcev, ki se uporabi kot merilo za to, ali mora delodajalec poročati o plačilih, kot je navedeno v tej direktivi, se določi ob upoštevanju Priporočila Komisije 2003/361/ES o mikro, malih in srednjih podjetjih (11).

| (35) | Delodajalec bi moral delavcem omogočiti dostop do meril, ki se uporabljajo za določanje ravni plačil in plačnega napredovanja. Plačno napredovanje se nanaša na proces, pri katerem delavec preide na višjo raven plačil. Merila, povezana s plačnim napredovanjem, lahko med drugim vključujejo individualno uspešnost, razvoj znanj in spretnosti ter delovno dobo. Države članice bi morale pri izvajanju te obveznosti posebno pozornost nameniti preprečevanju pretiranega upravnega bremena za mikro in mala podjetja. Poleg tega bi morale biti države članice sposobne kot blažilni ukrep zagotoviti vnaprej pripravljene predloge, da bi mikro in malim podjetjem pomagale pri izpolnjevanju te obveznosti. Državam članicam bi bilo treba omogočiti, da delodajalce – če gre za mikro ali mala podjetja – izvzamejo iz obveznosti v zvezi s plačnim napredovanjem, na primer tako, da jim dovolijo, da merila za plačno napredovanje dajo na voljo na zahtevo delavcev. |
| --- | --- |

(35)

Delodajalec bi moral delavcem omogočiti dostop do meril, ki se uporabljajo za določanje ravni plačil in plačnega napredovanja. Plačno napredovanje se nanaša na proces, pri katerem delavec preide na višjo raven plačil. Merila, povezana s plačnim napredovanjem, lahko med drugim vključujejo individualno uspešnost, razvoj znanj in spretnosti ter delovno dobo. Države članice bi morale pri izvajanju te obveznosti posebno pozornost nameniti preprečevanju pretiranega upravnega bremena za mikro in mala podjetja. Poleg tega bi morale biti države članice sposobne kot blažilni ukrep zagotoviti vnaprej pripravljene predloge, da bi mikro in malim podjetjem pomagale pri izpolnjevanju te obveznosti. Državam članicam bi bilo treba omogočiti, da delodajalce – če gre za mikro ali mala podjetja – izvzamejo iz obveznosti v zvezi s plačnim napredovanjem, na primer tako, da jim dovolijo, da merila za plačno napredovanje dajo na voljo na zahtevo delavcev.

| (36) | Vsi delavci bi morali imeti pravico, da na zahtevo pridobijo informacije o svoji ravni plačila in o povprečnih ravneh plačil, razčlenjenih po spolu, za kategorije delavcev, ki opravljajo enako delo ali delo enake vrednosti kot oni. Prav tako bi morali imeti možnost, da informacije prejmejo prek predstavnikov delavcev ali prek organa za enakost. Delodajalci bi morali delavce vsako leto obvestiti o tej pravici in o tem, kako postopati za njeno uveljavljanje. Delodajalci se lahko na lastno pobudo tudi odločijo, da bodo take informacije zagotovili, ne da bi delavci to morali zahtevati. |
| --- | --- |

(36)

Vsi delavci bi morali imeti pravico, da na zahtevo pridobijo informacije o svoji ravni plačila in o povprečnih ravneh plačil, razčlenjenih po spolu, za kategorije delavcev, ki opravljajo enako delo ali delo enake vrednosti kot oni. Prav tako bi morali imeti možnost, da informacije prejmejo prek predstavnikov delavcev ali prek organa za enakost. Delodajalci bi morali delavce vsako leto obvestiti o tej pravici in o tem, kako postopati za njeno uveljavljanje. Delodajalci se lahko na lastno pobudo tudi odločijo, da bodo take informacije zagotovili, ne da bi delavci to morali zahtevati.

| (37) | Ta direktiva bi morala zagotoviti, da imajo invalidi ustrezen dostop do informacij, ki se na njeni podlagi zagotovijo iskalcem zaposlitve in delavcem. Navedenim osebam bi bilo treba, upoštevaje njihovo specifično invalidnost, te informacije zagotoviti v takem formatu ter taki ustrezni obliki pomoči in podpore, da bodo imele dostop do teh informacij in da jih bodo tudi razumele. To bi lahko vključevalo zagotavljanje informacij na njim razumljiv in zaznaven način, v pisavi ustrezne velikosti, z zadostnim kontrastom ali v kakem drugem formatu, ki ustreza njihovi invalidnosti. Po potrebi se uporablja Direktiva (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta (12). |
| --- | --- |

(37)

Ta direktiva bi morala zagotoviti, da imajo invalidi ustrezen dostop do informacij, ki se na njeni podlagi zagotovijo iskalcem zaposlitve in delavcem. Navedenim osebam bi bilo treba, upoštevaje njihovo specifično invalidnost, te informacije zagotoviti v takem formatu ter taki ustrezni obliki pomoči in podpore, da bodo imele dostop do teh informacij in da jih bodo tudi razumele. To bi lahko vključevalo zagotavljanje informacij na njim razumljiv in zaznaven način, v pisavi ustrezne velikosti, z zadostnim kontrastom ali v kakem drugem formatu, ki ustreza njihovi invalidnosti. Po potrebi se uporablja Direktiva (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta (12).

| (38) | Delodajalci z najmanj 100 delavci bi morali redno poročati o plačilu, kot je določeno v tej direktivi. Telesa za spremljanje v posameznih državah članicah bi morala te informacije objavljati na primeren in pregleden način. Delodajalci lahko zadevna poročila objavijo na svojih spletiščih ali javnosti kako drugače omogočijo vpogled vanje, na primer tako, da informacije iz svojega poslovnega poročila po potrebi vključijo v poslovno poročilo, pripravljeno na podlagi Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (13). Delodajalci, za katere veljajo zahteve iz navedene direktive, se lahko odločijo, da bodo v poslovnem poročilu ob drugih zadevah, povezanih z delavci, poročali tudi o plačilu. Da bi države članice zagotovile čim večjo preglednost v zvezi s plačili delavcev, lahko povečajo pogostost poročanja ali določijo, da morajo o plačilih poročati tudi delodajalci z manj kot 100 delavci. |
| --- | --- |

(38)

Delodajalci z najmanj 100 delavci bi morali redno poročati o plačilu, kot je določeno v tej direktivi. Telesa za spremljanje v posameznih državah članicah bi morala te informacije objavljati na primeren in pregleden način. Delodajalci lahko zadevna poročila objavijo na svojih spletiščih ali javnosti kako drugače omogočijo vpogled vanje, na primer tako, da informacije iz svojega poslovnega poročila po potrebi vključijo v poslovno poročilo, pripravljeno na podlagi Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (13). Delodajalci, za katere veljajo zahteve iz navedene direktive, se lahko odločijo, da bodo v poslovnem poročilu ob drugih zadevah, povezanih z delavci, poročali tudi o plačilu. Da bi države članice zagotovile čim večjo preglednost v zvezi s plačili delavcev, lahko povečajo pogostost poročanja ali določijo, da morajo o plačilih poročati tudi delodajalci z manj kot 100 delavci.

| (39) | Poročanje o plačilih bi moralo delodajalcem omogočiti, da ocenijo in spremljajo svoje plačilne strukture in politike, kar bi jim omogočilo proaktivno upoštevanje načela enakega plačila. Poročanje in skupne ocene plačil prispevajo k večji ozaveščenosti o spolni pristranskosti v plačilnih strukturah in o diskriminaciji pri plačilu ter prispevajo k učinkoviti in sistematični obravnavi take pristranskosti in diskriminacije, kar koristi vsem delavcem, zaposlenim pri istem delodajalcu. Hkrati bi morala biti razčlenitev podatkov po spolu pristojnim javnim organom, predstavnikom delavcev in drugim deležnikom v pomoč pri spremljanju plačilne vrzeli med spoloma po sektorjih (horizontalna segregacija) in položajih (vertikalna segregacija). Delodajalci bi morda želeli objavljenim podatkom dodati razlago o morebitnih razlikah ali vrzelih v plačilih med spoloma. Kadar razlike v povprečnih plačilih za enako delo ali delo enake vrednosti med ženskami in moškimi niso upravičene z objektivnimi in spolno nevtralnimi merili, bi moral delodajalec sprejeti ukrepe za odpravo neenakosti. |
| --- | --- |

(39)

Poročanje o plačilih bi moralo delodajalcem omogočiti, da ocenijo in spremljajo svoje plačilne strukture in politike, kar bi jim omogočilo proaktivno upoštevanje načela enakega plačila. Poročanje in skupne ocene plačil prispevajo k večji ozaveščenosti o spolni pristranskosti v plačilnih strukturah in o diskriminaciji pri plačilu ter prispevajo k učinkoviti in sistematični obravnavi take pristranskosti in diskriminacije, kar koristi vsem delavcem, zaposlenim pri istem delodajalcu. Hkrati bi morala biti razčlenitev podatkov po spolu pristojnim javnim organom, predstavnikom delavcev in drugim deležnikom v pomoč pri spremljanju plačilne vrzeli med spoloma po sektorjih (horizontalna segregacija) in položajih (vertikalna segregacija). Delodajalci bi morda želeli objavljenim podatkom dodati razlago o morebitnih razlikah ali vrzelih v plačilih med spoloma. Kadar razlike v povprečnih plačilih za enako delo ali delo enake vrednosti med ženskami in moškimi niso upravičene z objektivnimi in spolno nevtralnimi merili, bi moral delodajalec sprejeti ukrepe za odpravo neenakosti.

| (40) | Da bi se zmanjšalo breme za delodajalce, bi lahko države članice potrebne podatke zbirale in medsebojno povezovale prek nacionalnih uprav na način, ki bi omogočal izračun plačilne vrzeli med moškimi in ženskami, zaposlenimi pri posameznem delodajalcu. Za tako zbiranje podatkov bi lahko bilo potrebno medsebojno povezovanje podatkov iz več javnih uprav, kot so davčni inšpektorati in uradi za socialno varnost, možno pa bi bilo, če bi bili na voljo upravni podatki, ki bi podatke o delodajalcih na ravni podjetja ali organizacije povezovale s podatki o delavcih na individualni ravni, vključno z denarnimi in stvarnimi prejemki. Države članice bi lahko te informacije zbirale ne le za delodajalce, za katere velja obveznost poročanja na podlagi te direktive, temveč tudi za delodajalce, za katere ta obveznost ne velja in ki poročajo prostovoljno. Objava zahtevanih informacij s strani držav članic bi morala nadomestiti obveznost poročanja o plačilih za delodajalce, ki jih zajemajo upravni podatki, pod pogojem, da bi bil dosežen pričakovani rezultat obveznosti poročanja. |
| --- | --- |

(40)

Da bi se zmanjšalo breme za delodajalce, bi lahko države članice potrebne podatke zbirale in medsebojno povezovale prek nacionalnih uprav na način, ki bi omogočal izračun plačilne vrzeli med moškimi in ženskami, zaposlenimi pri posameznem delodajalcu. Za tako zbiranje podatkov bi lahko bilo potrebno medsebojno povezovanje podatkov iz več javnih uprav, kot so davčni inšpektorati in uradi za socialno varnost, možno pa bi bilo, če bi bili na voljo upravni podatki, ki bi podatke o delodajalcih na ravni podjetja ali organizacije povezovale s podatki o delavcih na individualni ravni, vključno z denarnimi in stvarnimi prejemki. Države članice bi lahko te informacije zbirale ne le za delodajalce, za katere velja obveznost poročanja na podlagi te direktive, temveč tudi za delodajalce, za katere ta obveznost ne velja in ki poročajo prostovoljno. Objava zahtevanih informacij s strani držav članic bi morala nadomestiti obveznost poročanja o plačilih za delodajalce, ki jih zajemajo upravni podatki, pod pogojem, da bi bil dosežen pričakovani rezultat obveznosti poročanja.

| (41) | Da bi bile informacije o plačilni vrzeli med spoloma na organizacijski ravni splošno dostopne, bi morale države članice zadolžiti telo za spremljanje, imenovano na podlagi te direktive, da zbere podatke o plačilni vrzeli, ki jih prejme od delodajalcev, ne da bi bili slednji dodatno obremenjeni. Telo za spremljanje bi moralo te podatke objaviti, tudi na zlahka dostopnem spletišču, pri tem pa omogočiti primerjavo podatkov o posameznih delodajalcih, sektorjih in regijah zadevnih držav članic. |
| --- | --- |

(41)

Da bi bile informacije o plačilni vrzeli med spoloma na organizacijski ravni splošno dostopne, bi morale države članice zadolžiti telo za spremljanje, imenovano na podlagi te direktive, da zbere podatke o plačilni vrzeli, ki jih prejme od delodajalcev, ne da bi bili slednji dodatno obremenjeni. Telo za spremljanje bi moralo te podatke objaviti, tudi na zlahka dostopnem spletišču, pri tem pa omogočiti primerjavo podatkov o posameznih delodajalcih, sektorjih in regijah zadevnih držav članic.

| (42) | Države članice lahko delodajalce, ki kljub temu, da zanje ne veljajo obveznosti poročanja iz te direktive, prostovoljno poročajo o svojem plačilu, nagradijo, na primer tako, da jih izpostavijo kot pregledne plačnike, da bi tako spodbujale dobre prakse v zvezi s pravicami in obveznostmi iz te direktive. |
| --- | --- |

(42)

Države članice lahko delodajalce, ki kljub temu, da zanje ne veljajo obveznosti poročanja iz te direktive, prostovoljno poročajo o svojem plačilu, nagradijo, na primer tako, da jih izpostavijo kot pregledne plačnike, da bi tako spodbujale dobre prakse v zvezi s pravicami in obveznostmi iz te direktive.

| (43) | Skupna ocena plačil bi morala v organizacijah z najmanj 100 delavci, pri katerih se ugotovijo neenakosti v plačilu, sprožiti pregled in revizijo plačilnih struktur. Skupno oceno plačil bi bilo treba izvesti, če se delodajalci in zadevni predstavniki delavcev ne strinjajo, da je mogoče razliko v povprečni ravni plačila med ženskami in moškimi, ki je v dani kategoriji delavcev vsaj 5-odstotna, utemeljiti z objektivnimi in spolno nevtralnimi merili, če take utemeljitve delodajalec ne zagotovi ali če delodajalec v šestih mesecih od datuma oddaje poročila o plačilih ne odpravi take razlike v ravni plačil. Skupno oceno plačil bi morali delodajalci opraviti v sodelovanju s predstavniki delavcev. Če delavci nimajo predstavnikov delavcev, bi jih morali imenovati zaradi izdelave skupne ocene plačil. Kot rezultat skupne ocene plačil bi se morali v razumnem roku sprejeti popravni ukrepi, s katerimi bi se odpravila diskriminacija pri plačilu zaradi spola. |
| --- | --- |

(43)

Skupna ocena plačil bi morala v organizacijah z najmanj 100 delavci, pri katerih se ugotovijo neenakosti v plačilu, sprožiti pregled in revizijo plačilnih struktur. Skupno oceno plačil bi bilo treba izvesti, če se delodajalci in zadevni predstavniki delavcev ne strinjajo, da je mogoče razliko v povprečni ravni plačila med ženskami in moškimi, ki je v dani kategoriji delavcev vsaj 5-odstotna, utemeljiti z objektivnimi in spolno nevtralnimi merili, če take utemeljitve delodajalec ne zagotovi ali če delodajalec v šestih mesecih od datuma oddaje poročila o plačilih ne odpravi take razlike v ravni plačil. Skupno oceno plačil bi morali delodajalci opraviti v sodelovanju s predstavniki delavcev. Če delavci nimajo predstavnikov delavcev, bi jih morali imenovati zaradi izdelave skupne ocene plačil. Kot rezultat skupne ocene plačil bi se morali v razumnem roku sprejeti popravni ukrepi, s katerimi bi se odpravila diskriminacija pri plačilu zaradi spola.

| (44) | Kakršno koli obdelovanje ali objava informacij iz te direktive bi morala biti skladna z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (14). Dodati bi bilo treba posebne zaščitne ukrepe, da bi se preprečilo neposredno ali posredno razkritje informacij o delavcu, ki ga je mogoče prepoznati. Delavcem ne bi smelo biti onemogočeno, da bi prostovoljno razkrili svoje plačilo zaradi uveljavljanja načela enakega plačila. |
| --- | --- |

(44)

Kakršno koli obdelovanje ali objava informacij iz te direktive bi morala biti skladna z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (14). Dodati bi bilo treba posebne zaščitne ukrepe, da bi se preprečilo neposredno ali posredno razkritje informacij o delavcu, ki ga je mogoče prepoznati. Delavcem ne bi smelo biti onemogočeno, da bi prostovoljno razkrili svoje plačilo zaradi uveljavljanja načela enakega plačila.

| (45) | Pomembno je, da socialni partnerji v kolektivnih pogajanjih obravnavajo vprašanje enakega plačila in mu namenijo posebno pozornost. Spoštovati bi bilo treba raznolikost socialnega dialoga v državah članicah in sistemov kolektivnih pogajanj po Uniji ter avtonomijo in pogodbeno svobodo socialnih partnerjev ter njihovo vlogo kot predstavnikov delavcev in delodajalcev. Zato bi morale države članice v skladu s svojimi nacionalnimi sistemi in praksami sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi spodbujale socialne partnerje, da namenijo ustrezno pozornost vprašanjem enakega plačila, kar lahko vključuje razprave na ustrezni ravni kolektivnih pogajanj, ukrepe za spodbujanje uveljavljanja pravice do kolektivnih pogajanj glede zadevnih vprašanj in odpravo neupravičenih omejitev pri uveljavljanju te pravice ter razvoj spolno nevtralnih sistemov vrednotenja in razvrstitve delovnih mest. |
| --- | --- |

(45)

Pomembno je, da socialni partnerji v kolektivnih pogajanjih obravnavajo vprašanje enakega plačila in mu namenijo posebno pozornost. Spoštovati bi bilo treba raznolikost socialnega dialoga v državah članicah in sistemov kolektivnih pogajanj po Uniji ter avtonomijo in pogodbeno svobodo socialnih partnerjev ter njihovo vlogo kot predstavnikov delavcev in delodajalcev. Zato bi morale države članice v skladu s svojimi nacionalnimi sistemi in praksami sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi spodbujale socialne partnerje, da namenijo ustrezno pozornost vprašanjem enakega plačila, kar lahko vključuje razprave na ustrezni ravni kolektivnih pogajanj, ukrepe za spodbujanje uveljavljanja pravice do kolektivnih pogajanj glede zadevnih vprašanj in odpravo neupravičenih omejitev pri uveljavljanju te pravice ter razvoj spolno nevtralnih sistemov vrednotenja in razvrstitve delovnih mest.

| (46) | Vsem delavcem bi morali biti na voljo ustrezni postopki, ki bi jim omogočali uveljavljanje njihove pravice do sodnega varstva. Nacionalna zakonodaja, ki določa, da je poravnava ali posredovanje organa za enakost obvezna oziroma povezana s spodbudami ali kaznimi, strankam ne bi smela onemogočiti uveljavljanja pravice do dostopa do sodišč. |
| --- | --- |

(46)

Vsem delavcem bi morali biti na voljo ustrezni postopki, ki bi jim omogočali uveljavljanje njihove pravice do sodnega varstva. Nacionalna zakonodaja, ki določa, da je poravnava ali posredovanje organa za enakost obvezna oziroma povezana s spodbudami ali kaznimi, strankam ne bi smela onemogočiti uveljavljanja pravice do dostopa do sodišč.

| (47) | Vključevanje organov za enakost poleg drugih deležnikov je bistveno za učinkovito uporabo načela enakega plačila. Nacionalni organi za enakost bi zato morali imeti ustrezne pristojnosti in pooblastila, ki bi povsem zajemala diskriminacijo pri plačilu zaradi spola, vključno s pravicami in obveznostmi v zvezi s preglednostjo plačil ali drugimi pravicami in obveznostmi iz te direktive. Za premagovanje postopkovnih in stroškovnih ovir, s katerimi se srečujejo delavci, ki želijo uveljaviti svojo pravico do enakega plačila, bi morali imeti organi za enakost ter združenja, organizacije in predstavniki delavcev ali drugi pravni subjekti, ki imajo interes za zagotavljanje enakosti moških in žensk, možnost, da zastopajo posameznike. Morali bi imeti možnost, da pomagajo delavcem tako da delujejo v njihovem imenu ali jih podpirajo, kar bi delavcem, ki so žrtve diskriminacije, omogočilo, da uspešno vložijo zahtevek glede domnevne kršitve njihovih pravic ali načela enakega plačila. |
| --- | --- |

(47)

Vključevanje organov za enakost poleg drugih deležnikov je bistveno za učinkovito uporabo načela enakega plačila. Nacionalni organi za enakost bi zato morali imeti ustrezne pristojnosti in pooblastila, ki bi povsem zajemala diskriminacijo pri plačilu zaradi spola, vključno s pravicami in obveznostmi v zvezi s preglednostjo plačil ali drugimi pravicami in obveznostmi iz te direktive. Za premagovanje postopkovnih in stroškovnih ovir, s katerimi se srečujejo delavci, ki želijo uveljaviti svojo pravico do enakega plačila, bi morali imeti organi za enakost ter združenja, organizacije in predstavniki delavcev ali drugi pravni subjekti, ki imajo interes za zagotavljanje enakosti moških in žensk, možnost, da zastopajo posameznike. Morali bi imeti možnost, da pomagajo delavcem tako da delujejo v njihovem imenu ali jih podpirajo, kar bi delavcem, ki so žrtve diskriminacije, omogočilo, da uspešno vložijo zahtevek glede domnevne kršitve njihovih pravic ali načela enakega plačila.

| (48) | Vlaganje zahtevkov v imenu več delavcev ali v njihovo podporo je eden od načinov za olajšanje postopkov, ki zaradi postopkovnih in finančnih ovir ali strahu pred viktimizacijo sicer ne bi bili sproženi. Olajšalo bi jih tudi v primerih, ko so delavci žrtve več vrst diskriminacije, med katerimi je težko razlikovati. Kolektivne tožbe lahko privedejo do razkritja sistemske diskriminacije in pritegnitve pozornosti celotne družbe na vprašanja pravice do enakega plačila in enakosti spolov. Možnost kolektivnih pravnih sredstev bi lahko delodajalce spodbudila, da bi proaktivno izpolnjevali ukrepe za preglednost plačil, saj bi ustvarila medsebojni pritisk med delodajalci, okrepila njihovo ozaveščenost in pripravljenost za preventivno ukrepanje ter obravnavala sistemsko naravo diskriminacije pri plačilu. Države članice se lahko odločijo, da za predstavnike delavcev, ki sodelujejo v sodnih postopkih glede zahtevkov za enako plačilo, določijo merila glede kvalifikacij, da bi zagotovile ustrezno usposobljenost teh predstavnikov. |
| --- | --- |

(48)

Vlaganje zahtevkov v imenu več delavcev ali v njihovo podporo je eden od načinov za olajšanje postopkov, ki zaradi postopkovnih in finančnih ovir ali strahu pred viktimizacijo sicer ne bi bili sproženi. Olajšalo bi jih tudi v primerih, ko so delavci žrtve več vrst diskriminacije, med katerimi je težko razlikovati. Kolektivne tožbe lahko privedejo do razkritja sistemske diskriminacije in pritegnitve pozornosti celotne družbe na vprašanja pravice do enakega plačila in enakosti spolov. Možnost kolektivnih pravnih sredstev bi lahko delodajalce spodbudila, da bi proaktivno izpolnjevali ukrepe za preglednost plačil, saj bi ustvarila medsebojni pritisk med delodajalci, okrepila njihovo ozaveščenost in pripravljenost za preventivno ukrepanje ter obravnavala sistemsko naravo diskriminacije pri plačilu. Države članice se lahko odločijo, da za predstavnike delavcev, ki sodelujejo v sodnih postopkih glede zahtevkov za enako plačilo, določijo merila glede kvalifikacij, da bi zagotovile ustrezno usposobljenost teh predstavnikov.

| (49) | Države članice bi morale organom za enakost dodeliti zadostna sredstva za učinkovito in ustrezno opravljanje njihovih nalog v zvezi z diskriminacijo pri plačilih zaradi spola. Kadar se naloge dodelijo več kot enemu organu, bi morale države članice poskrbeti za njihovo ustrezno usklajenost. V sklopu tega naj bi se na primer sredstva, ki se pridobijo z globami, dodelila organom za enakost, da bi lahko ti učinkovito izvajali svoje naloge v zvezi z izvrševanjem pravice do enakega plačila, med drugim za vlaganje zahtevkov v zvezi z diskriminacijo pri plačilu ali pomoč in podporo žrtvam pri vlaganju takih zahtevkov. |
| --- | --- |

(49)

Države članice bi morale organom za enakost dodeliti zadostna sredstva za učinkovito in ustrezno opravljanje njihovih nalog v zvezi z diskriminacijo pri plačilih zaradi spola. Kadar se naloge dodelijo več kot enemu organu, bi morale države članice poskrbeti za njihovo ustrezno usklajenost. V sklopu tega naj bi se na primer sredstva, ki se pridobijo z globami, dodelila organom za enakost, da bi lahko ti učinkovito izvajali svoje naloge v zvezi z izvrševanjem pravice do enakega plačila, med drugim za vlaganje zahtevkov v zvezi z diskriminacijo pri plačilu ali pomoč in podporo žrtvam pri vlaganju takih zahtevkov.

| (50) | Odškodnina bi morala v celoti kriti izgubo in škodo, ki jo je oseba utrpela zaradi diskriminacije pri plačilu, do katere je prišlo na podlagi spola v skladu s sodno prakso Sodišča (15). Vključevati bi morala polno povračilo zapadlih plačil in z njimi povezanih dodatkov ali plačil v naravi, pa tudi odškodnino za zamujene priložnosti, kot je dostop do določenih ugodnosti glede na raven plačila, in za nepremoženjsko škodo, kot je trpljenje zaradi podcenjevanja opravljenega dela. Pri določanju odškodnine se lahko po potrebi upošteva škoda zaradi diskriminacije pri plačilu na podlagi spola, ki se prekriva z drugimi zaščitenimi diskriminacijskimi podlagami. Države članice ne bi smele vnaprej določiti zgornje meje za takšno odškodnino. |
| --- | --- |

(50)

Odškodnina bi morala v celoti kriti izgubo in škodo, ki jo je oseba utrpela zaradi diskriminacije pri plačilu, do katere je prišlo na podlagi spola v skladu s sodno prakso Sodišča (15). Vključevati bi morala polno povračilo zapadlih plačil in z njimi povezanih dodatkov ali plačil v naravi, pa tudi odškodnino za zamujene priložnosti, kot je dostop do določenih ugodnosti glede na raven plačila, in za nepremoženjsko škodo, kot je trpljenje zaradi podcenjevanja opravljenega dela. Pri določanju odškodnine se lahko po potrebi upošteva škoda zaradi diskriminacije pri plačilu na podlagi spola, ki se prekriva z drugimi zaščitenimi diskriminacijskimi podlagami. Države članice ne bi smele vnaprej določiti zgornje meje za takšno odškodnino.

| (51) | Poleg odškodnine bi morala biti na voljo še druga pravna sredstva. Pristojni organi ali nacionalna sodišča bi na primer morali imeti možnost, da od delodajalca zahtevajo, da sprejme strukturne ali organizacijske ukrepe za izpolnitev obveznosti v zvezi z enakim plačilom. Taki ukrepi lahko na primer vključujejo obvezen pregled mehanizma določanja plačil na podlagi spolno nevtralnega vrednotenja in razvrstitve; pripravo akcijskega načrta za odpravo odkritih razlik in zmanjšanje vseh neupravičenih razlik v plačilu; zagotavljanje informacij in ozaveščanje delavcev o njihovi pravici do enakega plačila; in uvedbo obveznega usposabljanja o enakem plačilu ter spolno nevtralnem vrednotenju in razvrstitvi delovnih mest za osebje, ki skrbi za človeške vire. |
| --- | --- |

(51)

Poleg odškodnine bi morala biti na voljo še druga pravna sredstva. Pristojni organi ali nacionalna sodišča bi na primer morali imeti možnost, da od delodajalca zahtevajo, da sprejme strukturne ali organizacijske ukrepe za izpolnitev obveznosti v zvezi z enakim plačilom. Taki ukrepi lahko na primer vključujejo obvezen pregled mehanizma določanja plačil na podlagi spolno nevtralnega vrednotenja in razvrstitve; pripravo akcijskega načrta za odpravo odkritih razlik in zmanjšanje vseh neupravičenih razlik v plačilu; zagotavljanje informacij in ozaveščanje delavcev o njihovi pravici do enakega plačila; in uvedbo obveznega usposabljanja o enakem plačilu ter spolno nevtralnem vrednotenju in razvrstitvi delovnih mest za osebje, ki skrbi za človeške vire.

| (52) | V skladu s sodno prakso Sodišča (16) so z Direktivo 2006/54/ES vzpostavljene določbe, ki zagotavljajo, da se v primeru diskriminacije prima facie dokazno breme prenese na toženo stranko. Kljub temu je za žrtve in sodišča včasih težko izoblikovati že to domnevo. V zadevi C-109/88 je Sodišče presodilo, da bi bilo treba v primeru, ko je plačilni sistem povsem nepregleden, dokazno breme prenesti na toženo stranko, ne glede na dejstvo, da delavec dokazuje primer diskriminacije prima facie. Skladno s tem bi bilo treba dokazno breme prenesti na toženo stranko, kadar delodajalec ne izpolnjuje obveznosti glede preglednosti plačil, določene v tej direktivi, s tem ko jim na primer ne predloži informacij, ki so jih zahtevali, ali ne poroča o plačilni vrzeli med spoloma, kadar je to relevantno, razen če delodajalec dokaže, da je bila taka kršitev očitno nenamerna in manjša. |
| --- | --- |

(52)

V skladu s sodno prakso Sodišča (16) so z Direktivo 2006/54/ES vzpostavljene določbe, ki zagotavljajo, da se v primeru diskriminacije prima facie dokazno breme prenese na toženo stranko. Kljub temu je za žrtve in sodišča včasih težko izoblikovati že to domnevo. V zadevi C-109/88 je Sodišče presodilo, da bi bilo treba v primeru, ko je plačilni sistem povsem nepregleden, dokazno breme prenesti na toženo stranko, ne glede na dejstvo, da delavec dokazuje primer diskriminacije prima facie. Skladno s tem bi bilo treba dokazno breme prenesti na toženo stranko, kadar delodajalec ne izpolnjuje obveznosti glede preglednosti plačil, določene v tej direktivi, s tem ko jim na primer ne predloži informacij, ki so jih zahtevali, ali ne poroča o plačilni vrzeli med spoloma, kadar je to relevantno, razen če delodajalec dokaže, da je bila taka kršitev očitno nenamerna in manjša.

| (53) | V skladu s sodno prakso Sodišča bi morala biti nacionalna pravila o zastaralnih rokih za vlaganje zahtevkov glede domnevne kršitve pravic, določenih v tej direktivi, oblikovana tako, da uveljavljanje teh pravic zaradi njih ne bi bilo praktično nemogoče ali pretirano težavno. Zastaralni roki so posebna ovira za žrtve diskriminacije pri plačilu zaradi spola. V ta namen bi bilo treba določiti skupne minimalne standarde. Ta pravila bi morala določiti, kdaj začne teči zastaralni rok, njegov tek in okoliščine, v katerih se zastaralni rok zadrži ali prekine, ter določiti, da je zastaralni rok za vložitev zahtevkov najmanj tri leta. Zastaralni roki ne bi smeli začeti teči, dokler tožeča stranka ni seznanjena s kršitvijo ali se od nje lahko razumno pričakuje, da je seznanjena s kršitvijo. Države članice bi morale imeti možnost, da odločijo, da zastaralni rok ne začne teči, dokler traja kršitev ali pred prenehanjem pogodbe o zaposlitvi ali delovnega razmerja. |
| --- | --- |

(53)

V skladu s sodno prakso Sodišča bi morala biti nacionalna pravila o zastaralnih rokih za vlaganje zahtevkov glede domnevne kršitve pravic, določenih v tej direktivi, oblikovana tako, da uveljavljanje teh pravic zaradi njih ne bi bilo praktično nemogoče ali pretirano težavno. Zastaralni roki so posebna ovira za žrtve diskriminacije pri plačilu zaradi spola. V ta namen bi bilo treba določiti skupne minimalne standarde. Ta pravila bi morala določiti, kdaj začne teči zastaralni rok, njegov tek in okoliščine, v katerih se zastaralni rok zadrži ali prekine, ter določiti, da je zastaralni rok za vložitev zahtevkov najmanj tri leta. Zastaralni roki ne bi smeli začeti teči, dokler tožeča stranka ni seznanjena s kršitvijo ali se od nje lahko razumno pričakuje, da je seznanjena s kršitvijo. Države članice bi morale imeti možnost, da odločijo, da zastaralni rok ne začne teči, dokler traja kršitev ali pred prenehanjem pogodbe o zaposlitvi ali delovnega razmerja.

| (54) | Stroški pravdnega postopka žrtve diskriminacije resno odvračajo od vlaganja zahtevkov glede domnevne kršitve njihove pravice do enakega plačila, posledica pa je nezadostno varstvo delavcev in nezadostno izvrševanje pravice do enakega plačila. Da bi preprečili to resno postopkovno oviranje dostopa do sodnega varstva, bi morale države članice zagotoviti, da lahko nacionalna sodišča ocenijo, ali je imela neuspešna tožeča stranka utemeljene razloge za vložitev zahtevka na sodišču in da se v takem primeru od tožeče stranke ne bi zahtevalo plačila stroškov postopka. To bi moralo veljati zlasti v primeru, ko uspešna tožena stranka ni izpolnila obveznosti glede preglednosti plačil iz te direktive. |
| --- | --- |

(54)

Stroški pravdnega postopka žrtve diskriminacije resno odvračajo od vlaganja zahtevkov glede domnevne kršitve njihove pravice do enakega plačila, posledica pa je nezadostno varstvo delavcev in nezadostno izvrševanje pravice do enakega plačila. Da bi preprečili to resno postopkovno oviranje dostopa do sodnega varstva, bi morale države članice zagotoviti, da lahko nacionalna sodišča ocenijo, ali je imela neuspešna tožeča stranka utemeljene razloge za vložitev zahtevka na sodišču in da se v takem primeru od tožeče stranke ne bi zahtevalo plačila stroškov postopka. To bi moralo veljati zlasti v primeru, ko uspešna tožena stranka ni izpolnila obveznosti glede preglednosti plačil iz te direktive.

| (55) | Države članice bi morale zagotoviti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za kršitve nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo, ali nacionalnih določb, ki so že v veljavi na dan začetka veljavnosti te direktive in ki so povezane s pravico do enakega plačila. Takšne kazni bi morale vključevati globe, ki bi lahko temeljile na delodajalčevem bruto letnem prometu ali na njegovi plačni masi. Upoštevati bi bilo treba tudi druge oteževalne ali olajševalne okoliščine, ki bi se lahko uporabljale za okoliščine primera, kadar bi se na primer diskriminacija pri plačilu na podlagi spola prepletala z drugimi zaščitenimi diskriminacijskimi podlagami. Države članice določijo, pri katerih kršitvah pravic in obveznosti v zvezi z enakim plačilom za enako delo ali delo enake vrednosti bi bile globe najustreznejša kazen. |
| --- | --- |

(55)

Države članice bi morale zagotoviti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za kršitve nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo, ali nacionalnih določb, ki so že v veljavi na dan začetka veljavnosti te direktive in ki so povezane s pravico do enakega plačila. Takšne kazni bi morale vključevati globe, ki bi lahko temeljile na delodajalčevem bruto letnem prometu ali na njegovi plačni masi. Upoštevati bi bilo treba tudi druge oteževalne ali olajševalne okoliščine, ki bi se lahko uporabljale za okoliščine primera, kadar bi se na primer diskriminacija pri plačilu na podlagi spola prepletala z drugimi zaščitenimi diskriminacijskimi podlagami. Države članice določijo, pri katerih kršitvah pravic in obveznosti v zvezi z enakim plačilom za enako delo ali delo enake vrednosti bi bile globe najustreznejša kazen.

| (56) | Države članice bi morale določiti posebne kazni, ki se naložijo v primeru ponavljajočih se kršitev pravic ali obveznosti, povezanih z enakim plačilom za moške in ženske za enako delo ali delo enake vrednosti, te kazni pa bi morale odražati težo kršitve in nadalje odvračati od takih kršitev. Take kazni bi lahko bile na primer različne vrste finančnih odvračilnih dejavnikov, kot so preklic javnih sredstev ali časovno omejena izključitev iz vsakršne nadaljnje dodelitve finančnih spodbud ali iz vseh postopkov za oddajo javnega naročila. |
| --- | --- |

(56)

Države članice bi morale določiti posebne kazni, ki se naložijo v primeru ponavljajočih se kršitev pravic ali obveznosti, povezanih z enakim plačilom za moške in ženske za enako delo ali delo enake vrednosti, te kazni pa bi morale odražati težo kršitve in nadalje odvračati od takih kršitev. Take kazni bi lahko bile na primer različne vrste finančnih odvračilnih dejavnikov, kot so preklic javnih sredstev ali časovno omejena izključitev iz vsakršne nadaljnje dodelitve finančnih spodbud ali iz vseh postopkov za oddajo javnega naročila.

| (57) | Obveznosti delodajalcev, ki izhajajo iz te direktive, so del obveznosti, ki se uporabljajo na področjih okoljskega, socialnega in delovnega prava, glede katerih morajo države članice zagotoviti skladnost z Direktivo 2014/23/EU (17), 2014/24/EU (18) in 2014/25/EU (19) Evropskega parlamenta in Sveta glede sodelovanja v postopkih za oddajo javnega naročila. Države članice bi morale za izpolnjevanje navedenih obveznosti, kar zadeva pravico do enakega plačila, zlasti zagotoviti, da gospodarski subjekti pri izvajanju javnega naročila ali koncesije uporabljajo mehanizme določanja plačil, ki v nobeni kategoriji delavcev, ki opravljajo enako delo ali delo enake vrednosti, ne povzročajo plačilnih vrzeli med spoloma, ki jih ni mogoče upravičiti s spolno nevtralnimi merili. Poleg tega bi morale države članice preučiti možnost, da zahtevajo od javnih naročnikov, naj po potrebi uvedejo kazni in pogoje za odpoved pogodbe, da se zagotovi upoštevanje načela enakega plačila pri izvajanju javnih naročil in koncesij. Javni naročniki bi pri odločanju o uporabi razlogov za izključitev ali odločitvi, da naročila ne oddajo ponudniku, ki predloži ekonomsko najugodnejšo ponudbo, morali imeti možnost, da upoštevajo tudi, da ponudnik ali kateri od njegovih podizvajalcev ne spoštuje načela enakega plačila. |
| --- | --- |

(57)

Obveznosti delodajalcev, ki izhajajo iz te direktive, so del obveznosti, ki se uporabljajo na področjih okoljskega, socialnega in delovnega prava, glede katerih morajo države članice zagotoviti skladnost z Direktivo 2014/23/EU (17), 2014/24/EU (18) in 2014/25/EU (19) Evropskega parlamenta in Sveta glede sodelovanja v postopkih za oddajo javnega naročila. Države članice bi morale za izpolnjevanje navedenih obveznosti, kar zadeva pravico do enakega plačila, zlasti zagotoviti, da gospodarski subjekti pri izvajanju javnega naročila ali koncesije uporabljajo mehanizme določanja plačil, ki v nobeni kategoriji delavcev, ki opravljajo enako delo ali delo enake vrednosti, ne povzročajo plačilnih vrzeli med spoloma, ki jih ni mogoče upravičiti s spolno nevtralnimi merili. Poleg tega bi morale države članice preučiti možnost, da zahtevajo od javnih naročnikov, naj po potrebi uvedejo kazni in pogoje za odpoved pogodbe, da se zagotovi upoštevanje načela enakega plačila pri izvajanju javnih naročil in koncesij. Javni naročniki bi pri odločanju o uporabi razlogov za izključitev ali odločitvi, da naročila ne oddajo ponudniku, ki predloži ekonomsko najugodnejšo ponudbo, morali imeti možnost, da upoštevajo tudi, da ponudnik ali kateri od njegovih podizvajalcev ne spoštuje načela enakega plačila.

| (58) | Za učinkovito uveljavljanje pravice do enakega plačila je potrebno ustrezno upravno in sodno varstvo pred kakršnim koli neugodnim obravnavanjem v odziv na poskus delavcev, da uveljavijo pravice v zvezi s to pravico, na pritožbo delodajalcu ali na kateri koli upravni ali sodni postopek, namenjen uveljavljanju skladnosti s to pravico. V skladu s sodno prakso Sodišča (20) bi bilo treba kategorijo delavcev, ki so upravičeni do varstva, razumeti široko, tako da bi vključevala vse delavce, proti katerim bi lahko bili usmerjeni povračilni ukrepi, ki bi jih delodajalec sprejel v odziv na pritožbo, vloženo zaradi diskriminacije zaradi spola. Varstvo ni omejeno samo na tiste delavce, ki so vložili pritožbe, ali na njihove predstavnike niti na tiste, ki izpolnjujejo nekatere formalne zahteve, ki pogojujejo priznanje določenega statusa, kot je status priče. |
| --- | --- |

(58)

Za učinkovito uveljavljanje pravice do enakega plačila je potrebno ustrezno upravno in sodno varstvo pred kakršnim koli neugodnim obravnavanjem v odziv na poskus delavcev, da uveljavijo pravice v zvezi s to pravico, na pritožbo delodajalcu ali na kateri koli upravni ali sodni postopek, namenjen uveljavljanju skladnosti s to pravico. V skladu s sodno prakso Sodišča (20) bi bilo treba kategorijo delavcev, ki so upravičeni do varstva, razumeti široko, tako da bi vključevala vse delavce, proti katerim bi lahko bili usmerjeni povračilni ukrepi, ki bi jih delodajalec sprejel v odziv na pritožbo, vloženo zaradi diskriminacije zaradi spola. Varstvo ni omejeno samo na tiste delavce, ki so vložili pritožbe, ali na njihove predstavnike niti na tiste, ki izpolnjujejo nekatere formalne zahteve, ki pogojujejo priznanje določenega statusa, kot je status priče.

| (59) | Da bi se izboljšalo uveljavljanje načela enakega plačila, bi ta direktiva morala okrepiti obstoječa orodja in postopke izvrševanja v zvezi s pravicami in obveznostmi iz te direktive ter določbami o enakem plačilu iz Direktive 2006/54/ES. |
| --- | --- |

(59)

Da bi se izboljšalo uveljavljanje načela enakega plačila, bi ta direktiva morala okrepiti obstoječa orodja in postopke izvrševanja v zvezi s pravicami in obveznostmi iz te direktive ter določbami o enakem plačilu iz Direktive 2006/54/ES.

| (60) | Ta direktiva določa minimalne zahteve in spoštuje pravico držav članic, da uvedejo ali ohranijo določbe, ki so ugodnejše za delavce. Pravice, pridobljene na podlagi obstoječega pravnega okvira, bi se morale uporabljati še naprej, razen če se s to direktivo uvedejo določbe, ki so ugodnejše za delavce. Izvajanje te direktive se ne sme izkoristiti za krčenje obstoječih pravic, določenih v veljavnem pravu Unije ali nacionalnem pravu na tem področju, in ni upravičen razlog za krčenje pravic delavcev v zvezi z načelom enakega plačila. |
| --- | --- |

(60)

Ta direktiva določa minimalne zahteve in spoštuje pravico držav članic, da uvedejo ali ohranijo določbe, ki so ugodnejše za delavce. Pravice, pridobljene na podlagi obstoječega pravnega okvira, bi se morale uporabljati še naprej, razen če se s to direktivo uvedejo določbe, ki so ugodnejše za delavce. Izvajanje te direktive se ne sme izkoristiti za krčenje obstoječih pravic, določenih v veljavnem pravu Unije ali nacionalnem pravu na tem področju, in ni upravičen razlog za krčenje pravic delavcev v zvezi z načelom enakega plačila.

| (61) | Da bi države članice zagotovile ustrezno spremljanje izvrševanja pravice do enakega plačila, bi morale vzpostaviti ali imenovati posebno telo za spremljanje. To telo, ki bi lahko bilo del obstoječega telesa s podobnimi cilji, bi moralo imeti posebne naloge v zvezi z izvajanjem ukrepov za preglednost plačil iz te direktive, ter zbirati določene podatke za spremljanje neenakosti v plačilih in učinka ukrepov za preglednost plačil. Države članice bi morale imeti možnost, da imenujejo več kot en organ, če naloge spremljanja in analize iz te direktive zagotavlja centralni organ. |
| --- | --- |

(61)

Da bi države članice zagotovile ustrezno spremljanje izvrševanja pravice do enakega plačila, bi morale vzpostaviti ali imenovati posebno telo za spremljanje. To telo, ki bi lahko bilo del obstoječega telesa s podobnimi cilji, bi moralo imeti posebne naloge v zvezi z izvajanjem ukrepov za preglednost plačil iz te direktive, ter zbirati določene podatke za spremljanje neenakosti v plačilih in učinka ukrepov za preglednost plačil. Države članice bi morale imeti možnost, da imenujejo več kot en organ, če naloge spremljanja in analize iz te direktive zagotavlja centralni organ.

| (62) | Zbiranje po spolu razčlenjenih statističnih podatkov o plačah in pošiljanje natančnih in popolnih statističnih podatkov Komisiji (Eurostatu) sta bistvenega pomena za analiziranje in spremljanje plačilne vrzeli med spoloma na ravni Unije. Uredba Sveta (ES) št. 530/1999 (21) določa, da morajo države članice vsaka štiri leta zbrati strukturno statistiko plačil na mikroravni, kar zagotavlja harmonizirane podatke za izračun plačilne vrzeli med spoloma. Visokokakovostni letni statistični podatki bi lahko povečali preglednost ter izboljšali spremljanje plačilne neenakosti med spoloma ter ozaveščenost o njej. Razpoložljivost in primerljivost takih podatkov sta ključnega pomena za oceno razvoja na nacionalni ravni in na ravni Unije. Ustrezne statistične podatke, predložene Komisiji (Eurostat), bi bilo treba zbirati za statistične namene v smislu Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (22). |
| --- | --- |

(62)

Zbiranje po spolu razčlenjenih statističnih podatkov o plačah in pošiljanje natančnih in popolnih statističnih podatkov Komisiji (Eurostatu) sta bistvenega pomena za analiziranje in spremljanje plačilne vrzeli med spoloma na ravni Unije. Uredba Sveta (ES) št. 530/1999 (21) določa, da morajo države članice vsaka štiri leta zbrati strukturno statistiko plačil na mikroravni, kar zagotavlja harmonizirane podatke za izračun plačilne vrzeli med spoloma. Visokokakovostni letni statistični podatki bi lahko povečali preglednost ter izboljšali spremljanje plačilne neenakosti med spoloma ter ozaveščenost o njej. Razpoložljivost in primerljivost takih podatkov sta ključnega pomena za oceno razvoja na nacionalni ravni in na ravni Unije. Ustrezne statistične podatke, predložene Komisiji (Eurostat), bi bilo treba zbirati za statistične namene v smislu Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (22).

| (63) | Ker ciljev te direktive, in sicer doseči boljše in učinkovitejše izvrševanje načela enakega plačila prek vzpostavitve skupnih minimalnih zahtev, ki bi se morale uporabljati za vsa podjetja in organizacije v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva, ki je omejena na določitev minimalnih standardov, ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(63)

Ker ciljev te direktive, in sicer doseči boljše in učinkovitejše izvrševanje načela enakega plačila prek vzpostavitve skupnih minimalnih zahtev, ki bi se morale uporabljati za vsa podjetja in organizacije v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva, ki je omejena na določitev minimalnih standardov, ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (64) | Socialni partnerji imajo ključno vlogo pri oblikovanju načina izvajanja ukrepov za preglednost plačil v državah članicah, zlasti tistih s širokim obsegom kolektivnih pogajanj. Države članice bi zato morale imeti možnost, da socialnim partnerjem poverijo izvajanje te direktive v celoti ali dela te direktive pod pogojem, da države članice sprejmejo potrebne ukrepe za stalno zagotavljanje rezultatov, ki jih zahteva ta direktiva. |
| --- | --- |

(64)

Socialni partnerji imajo ključno vlogo pri oblikovanju načina izvajanja ukrepov za preglednost plačil v državah članicah, zlasti tistih s širokim obsegom kolektivnih pogajanj. Države članice bi zato morale imeti možnost, da socialnim partnerjem poverijo izvajanje te direktive v celoti ali dela te direktive pod pogojem, da države članice sprejmejo potrebne ukrepe za stalno zagotavljanje rezultatov, ki jih zahteva ta direktiva.

| (65) | Države članice bi se morale pri izvajanju te direktive izogibati uvajanju upravnih, finančnih in pravnih omejitev, ki bi lahko zavirale ustanavljanje in razvoj mikro, malih ali srednjih podjetij. Države članice bi zato morale oceniti učinek svojega ukrepa, ki prenaša direktivo, na mikro- mala in srednja podjetja, da bi zagotovile, da taka podjetja niso nesorazmerno prizadeta, pri čemer naj posebno pozornost namenijo mikropodjetjem, in sicer z namenom zmanjšanja upravnega bremena, rezultate takih ocen pa objavijo. |
| --- | --- |

(65)

Države članice bi se morale pri izvajanju te direktive izogibati uvajanju upravnih, finančnih in pravnih omejitev, ki bi lahko zavirale ustanavljanje in razvoj mikro, malih ali srednjih podjetij. Države članice bi zato morale oceniti učinek svojega ukrepa, ki prenaša direktivo, na mikro- mala in srednja podjetja, da bi zagotovile, da taka podjetja niso nesorazmerno prizadeta, pri čemer naj posebno pozornost namenijo mikropodjetjem, in sicer z namenom zmanjšanja upravnega bremena, rezultate takih ocen pa objavijo.

| (66) | V skladu s členom 42 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (23) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal 27. aprila 2021 – |
| --- | --- |

(66)

V skladu s členom 42 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (23) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal 27. aprila 2021 –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta direktiva določa minimalne zahteve za krepitev uporabe načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (v nadaljnjem besedilu: načelo enakega plačila), iz člena 157 PDEU, in prepovedi diskriminacije iz člena 4 Direktive 2006/54/ES, zlasti s preglednostjo plačil in okrepljenimi mehanizmi za izvrševanje.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za delodajalce v javnem in zasebnem sektorju.

2.   Ta direktiva se uporablja za vse delavce, ki imajo sklenjeno pogodbo o zaposlitvi ali so v delovnem razmerju, kot je opredeljeno s pravom, kolektivnimi pogodbami in/ali prakso, ki velja v posamezni državi članici, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča.

3.   Za namene člena 5 se ta direktiva uporablja za iskalce zaposlitve.

Člen 3

Opredelitev pojmov

1.   V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „plačilo“ pomeni običajno osnovno ali minimalno plačo ter vsa druga plačila, bodisi v denarju bodisi v naravi, ki jih delavec prejme, neposredno ali posredno, iz naslova zaposlitve (v nadaljnjem besedilu: dopolnilni ali spremenljivi deli) od svojega delodajalca; |
| --- | --- |

(a)

„plačilo“ pomeni običajno osnovno ali minimalno plačo ter vsa druga plačila, bodisi v denarju bodisi v naravi, ki jih delavec prejme, neposredno ali posredno, iz naslova zaposlitve (v nadaljnjem besedilu: dopolnilni ali spremenljivi deli) od svojega delodajalca;

| (b) | „raven plačila“ pomeni bruto letno plačilo in ustrezno bruto urno postavko; |
| --- | --- |

(b)

„raven plačila“ pomeni bruto letno plačilo in ustrezno bruto urno postavko;

| (c) | „plačilna vrzel med spoloma“ pomeni razliko v povprečnih ravneh plačil med ženskami in moškimi, zaposlenimi pri delodajalcu, izraženo kot odstotni delež povprečne ravni plačil moških; |
| --- | --- |

(c)

„plačilna vrzel med spoloma“ pomeni razliko v povprečnih ravneh plačil med ženskami in moškimi, zaposlenimi pri delodajalcu, izraženo kot odstotni delež povprečne ravni plačil moških;

| (d) | „mediana ravni plačila“ pomeni raven plačila, glede na katero polovica zaposlenih pri delodajalcu zasluži več, polovica pa manj; |
| --- | --- |

(d)

„mediana ravni plačila“ pomeni raven plačila, glede na katero polovica zaposlenih pri delodajalcu zasluži več, polovica pa manj;

| (e) | „vrzel med medianama plačil glede na spol“ pomeni razliko med mediano ravni plačila žensk in mediano ravni plačila moških, zaposlenih pri delodajalcu, izraženo kot odstotni delež mediane ravni plačila moških; |
| --- | --- |

(e)

„vrzel med medianama plačil glede na spol“ pomeni razliko med mediano ravni plačila žensk in mediano ravni plačila moških, zaposlenih pri delodajalcu, izraženo kot odstotni delež mediane ravni plačila moških;

| (f) | „kvartilni plačilni razred“ pomeni vsako od štirih enako velikih skupin, v katere so razdeljeni delavci glede na njihove ravni plačil, in sicer od najnižje do najvišje; |
| --- | --- |

(f)

„kvartilni plačilni razred“ pomeni vsako od štirih enako velikih skupin, v katere so razdeljeni delavci glede na njihove ravni plačil, in sicer od najnižje do najvišje;

| (g) | „delo enake vrednosti“ pomeni delo, za katerega se ugotovi, da je enake vrednosti v skladu z nediskriminatornimi in objektivnimi spolno nevtralnimi merili iz člena 4(4); |
| --- | --- |

(g)

„delo enake vrednosti“ pomeni delo, za katerega se ugotovi, da je enake vrednosti v skladu z nediskriminatornimi in objektivnimi spolno nevtralnimi merili iz člena 4(4);

| (h) | „kategorija delavcev“ pomeni delavce, ki opravljajo enako delo ali delo enake vrednosti, ki jih njihov delodajalec – po potrebi v sodelovanju s predstavniki delavcev – v skladu z nacionalnim pravom in/ali prakso razvrsti nepristransko na podlagi nediskriminatornih in objektivnih, spolno nevtralnih meril iz člena 4(4); |
| --- | --- |

(h)

„kategorija delavcev“ pomeni delavce, ki opravljajo enako delo ali delo enake vrednosti, ki jih njihov delodajalec – po potrebi v sodelovanju s predstavniki delavcev – v skladu z nacionalnim pravom in/ali prakso razvrsti nepristransko na podlagi nediskriminatornih in objektivnih, spolno nevtralnih meril iz člena 4(4);

| (i) | „neposredna diskriminacija“ pomeni položaj, v katerem se oseba zaradi spola obravnava manj ugodno, kot se v primerljivem položaju obravnava, se je obravnavala ali bi se obravnavala druga oseba; |
| --- | --- |

(i)

„neposredna diskriminacija“ pomeni položaj, v katerem se oseba zaradi spola obravnava manj ugodno, kot se v primerljivem položaju obravnava, se je obravnavala ali bi se obravnavala druga oseba;

| (j) | „posredna diskriminacija“ pomeni položaj, v katerem bi bile zaradi navidezno nevtralnega predpisa, merila ali prakse osebe enega spola v posebej neugodnem položaju v primerjavi z osebami drugega spola, razen če je ta predpis, merilo ali praksa objektivno utemeljen na legitimnem cilju ter so sredstva za doseganje tega cilja ustrezna in potrebna; |
| --- | --- |

(j)

„posredna diskriminacija“ pomeni položaj, v katerem bi bile zaradi navidezno nevtralnega predpisa, merila ali prakse osebe enega spola v posebej neugodnem položaju v primerjavi z osebami drugega spola, razen če je ta predpis, merilo ali praksa objektivno utemeljen na legitimnem cilju ter so sredstva za doseganje tega cilja ustrezna in potrebna;

| (k) | „inšpektorat za delo“ pomeni organ ali organe, ki so v skladu z nacionalnim pravom in/ali prakso odgovorni za nadzorne in inšpekcijske naloge na trgu dela, pri čemer lahko te naloge upravljajo socialni partnerji, kadar je tako določeno v nacionalnem pravu; |
| --- | --- |

(k)

„inšpektorat za delo“ pomeni organ ali organe, ki so v skladu z nacionalnim pravom in/ali prakso odgovorni za nadzorne in inšpekcijske naloge na trgu dela, pri čemer lahko te naloge upravljajo socialni partnerji, kadar je tako določeno v nacionalnem pravu;

| (l) | „organ za enakost“ pomeni organ ali organe, imenovane na podlagi člena 20 Direktive 2006/54/ES; |
| --- | --- |

(l)

„organ za enakost“ pomeni organ ali organe, imenovane na podlagi člena 20 Direktive 2006/54/ES;

| (m) | „predstavniki delavcev“ pomeni predstavnike delavcev v skladu z nacionalnim pravom in/ali prakso. |
| --- | --- |

(m)

„predstavniki delavcev“ pomeni predstavnike delavcev v skladu z nacionalnim pravom in/ali prakso.

2.   Za namene te direktive diskriminacija vključuje:

| (a) | nadlegovanje in spolno nadlegovanje v smislu člena 2(2), točka (a), Direktive 2006/54/ES kot tudi vsako manj ugodno obravnavanje osebe zaradi zavrnitve ali dopuščanja takega vedenja, kadar je tako nadlegovanje ali obravnavanje povezano z uveljavljanjem pravic na podlagi te direktive ali izhaja iz uveljavljanja teh pravic; |
| --- | --- |

(a)

nadlegovanje in spolno nadlegovanje v smislu člena 2(2), točka (a), Direktive 2006/54/ES kot tudi vsako manj ugodno obravnavanje osebe zaradi zavrnitve ali dopuščanja takega vedenja, kadar je tako nadlegovanje ali obravnavanje povezano z uveljavljanjem pravic na podlagi te direktive ali izhaja iz uveljavljanja teh pravic;

| (b) | kakršno koli navodilo, naj se osebe diskriminirajo zaradi spola; |
| --- | --- |

(b)

kakršno koli navodilo, naj se osebe diskriminirajo zaradi spola;

| (c) | kakršno koli manj ugodno obravnavo ki je povezana z nosečnostjo ali s porodniškim dopustom v smislu Direktive Sveta 92/85/EGS (24); |
| --- | --- |

(c)

kakršno koli manj ugodno obravnavo ki je povezana z nosečnostjo ali s porodniškim dopustom v smislu Direktive Sveta 92/85/EGS (24);

| (d) | kakršno koli manj ugodno obravnavo v smislu Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta (25) na podlagi spola, vključno v zvezi z očetovskim dopustom, starševskim dopustom ali oskrbovalskim dopustom; |
| --- | --- |

(d)

kakršno koli manj ugodno obravnavo v smislu Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta (25) na podlagi spola, vključno v zvezi z očetovskim dopustom, starševskim dopustom ali oskrbovalskim dopustom;

| (e) | presečno diskriminacijo, ki je diskriminacija na podlagi kombinacije spola in katerega koli drugega razloga ali razlogov za diskriminacijo pred katerimi ščiti Direktiva 2000/43/ES ali 2000/78/ES. |
| --- | --- |

(e)

presečno diskriminacijo, ki je diskriminacija na podlagi kombinacije spola in katerega koli drugega razloga ali razlogov za diskriminacijo pred katerimi ščiti Direktiva 2000/43/ES ali 2000/78/ES.

3.   Odstavek 2, točka (e), delodajalcem ne nalaga dodatnih obveznosti, da bi zbirali podatke iz te direktive, ki se nanašajo na podlage, ki ščitijo pred diskriminacijo, ki ni povezana s spolom.

Člen 4

Enako delo in delo enake vrednosti

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da imajo delodajalci plačilne strukture, s katerimi zagotavljajo enako plačilo za enako delo ali za delo enake vrednosti.

2.   Države članice v posvetovanju z organi za enakost sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da so na voljo analitična orodja ali metodologije, ki so zlahka na voljo za podporo in usmerjanje pri ocenjevanju in primerjavi vrednosti dela v skladu z merili iz tega člena. Ta orodja ali metodologije delodajalcem in/ali socialnim partnerjem omogočajo, da enostavno vzpostavijo in uporabljajo spolno nevtralne sisteme vrednotenja in razvrstitve delovnih mest, ki izključujejo vsakršno diskriminacijo pri plačilu na podlagi spola.

3.   Komisija lahko po potrebi v posvetovanju z Evropskim inštitutom za enakost spolov (EIGE) posodobi smernice Unije v zvezi s spolno nevtralnimi sistemi vrednotenja in razvrstitve delovnih mest.

4.   Plačilne strukture so oblikovane tako, da na podlagi objektivnih, spolno nevtralnih meril, dogovorjenih s predstavniki delavcev, kadar taki predstavniki delavcev obstajajo, omogočajo oceno, ali so delavci v primerljivem položaju, kar zadeva vrednost dela. Ta merila ne temeljijo neposredno ali posredno na spolu delavcev. Vključujejo znanje in spretnosti, trud, odgovornost in delovne pogoje ter, če je ustrezno, morebitne druge dejavnike, relevantne za določeno delovno mesto. Uporabljajo se objektivno in spolno nevtralno ter ob izključevanju vsakršne neposredne ali posredne diskriminacije na podlagi spola. Zlasti ne smejo biti podcenjene ustrezne mehke veščine.

POGLAVJE II

PREGLEDNOST PLAČIL

Člen 5

Preglednost plačil pred zaposlitvijo

1.   Iskalci zaposlitve imajo pravico, da od potencialnega delodajalca prejmejo informacije:

| (a) | o začetnem plačilu ali njegovem razponu, ki temelji na objektivnih in spolno nevtralnih merilih, za zadevno delovno mesto in |
| --- | --- |

(a)

o začetnem plačilu ali njegovem razponu, ki temelji na objektivnih in spolno nevtralnih merilih, za zadevno delovno mesto in

| (b) | o ustreznih določbah kolektivne pogodbe, ki jo delodajalec uporablja za to delovno mesto, kadar je ustrezno. |
| --- | --- |

(b)

o ustreznih določbah kolektivne pogodbe, ki jo delodajalec uporablja za to delovno mesto, kadar je ustrezno.

Take informacije se navedejo na način, da je zagotovljeno informirano in pregledno pogajanje o plačilu, na primer v objavi prostega delovnega mesta, pred razgovorom za zaposlitev, ali kako drugače.

2.   Delodajalec kandidatov ne sme vprašati o plačilu, ki so ga prejemali v obstoječem ali predhodnih delovnih razmerjih.

3.   Delodajalci zagotovijo, da so objave prostih delovnih mest in nazivi delovnih mest spolno nevtralni ter da se postopki zaposlovanja vodijo nediskriminatorno, zato da se ne posega v pravico do enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti (v nadaljnjem besedilu: pravica do enakega plačila).

Člen 6

Politika preglednosti določanja plačil in plačnega napredovanja

1.   Delodajalci svojim delavcem omogočijo preprost dostop do meril, ki se uporabljajo za določanje plačil, ravni plačil in plačnega napredovanja delavcev. Ta merila so objektivna in spolno nevtralna.

2.   Države članice lahko delodajalce z manj kot 50 delavci izvzamejo iz obveznosti v zvezi s plačnim napredovanjem iz odstavka 1.

Člen 7

Pravica do obveščenosti

1.   Delavci imajo pravico, da v skladu z odstavkoma 2 in 4 zahtevajo in v pisni obliki prejmejo informacije o svoji osebni ravni plačila in o povprečnih ravneh plačil, razčlenjenih po spolu za kategorije delavcev, ki opravljajo enako delo ali delo enake vrednosti kot oni sami.

2.   Delavci imajo možnost, da informacije iz odstavka 1 zahtevajo in prejmejo prek svojih predstavnikov, v skladu z nacionalnim pravom in/ali prakso. Prav tako imajo možnost, da informacije zahtevajo in prejmejo prek organa za enakost.

Če so prejete informacije netočne ali nepopolne, imajo delavci pravico, da osebno ali prek svojih predstavnikov zahtevajo dodatna in razumna pojasnila in podrobnosti v zvezi s katerimi koli predloženimi podatki ter da prejmejo utemeljen odgovor.

3.   Delodajalci vsako leto obvestijo vse delavce o njihovi pravici, da prejmejo informacije iz odstavka 1, in o tem, kako naj postopajo, da to pravico uveljavijo.

4.   Delodajalci zagotovijo informacije iz odstavka 1 v razumnem roku, v vsakem primeru pa v dveh mesecih od datuma, ko je bila zahteva podana.

5.   Delavcem se ne sme preprečiti, da bi svoje plačilo razkrili z namenom izvrševanja načela enakega plačila. Države članice predvsem sprejmejo ukrepe za prepoved pogodbenih pogojev, ki delavce omejujejo pri razkrivanju informacij o njihovem plačilu.

6.   Delodajalci lahko zahtevajo, da delavci informacij, ki so jih pridobili na podlagi tega člena in ki niso informacije o njihovem plačilu ali ravni plačila, ne uporabijo za noben drug namen kot za uveljavljanje svoje pravice do enakega plačila.

Člen 8

Dostopnost informacij

Delodajalci vse informacije, ki jih posredujejo delavcem ali iskalcem zaposlitve na podlagi členov 5, 6 in 7, zagotovijo v obliki, ki je dostopna invalidnim osebam in upošteva njihove posebne potrebe.

Člen 9

Poročanje o plačilni vrzeli med ženskami in moškimi

1.   Države članice zagotovijo, da delodajalci v skladu s tem členom predložijo naslednje informacije o svoji organizaciji:

| (a) | plačilno vrzel na podlagi spola; |
| --- | --- |

(a)

plačilno vrzel na podlagi spola;

| (b) | plačilno vrzel na podlagi spola v dopolnilnih ali spremenljivih delih; |
| --- | --- |

(b)

plačilno vrzel na podlagi spola v dopolnilnih ali spremenljivih delih;

| (c) | vrzel med medianama plačil na podlagi spola; |
| --- | --- |

(c)

vrzel med medianama plačil na podlagi spola;

| (d) | vrzel med medianama plačil na podlagi spola v dopolnilnih ali spremenljivih delih; |
| --- | --- |

(d)

vrzel med medianama plačil na podlagi spola v dopolnilnih ali spremenljivih delih;

| (e) | delež žensk in moških, ki prejemajo dopolnilne ali spremenljive dele; |
| --- | --- |

(e)

delež žensk in moških, ki prejemajo dopolnilne ali spremenljive dele;

| (f) | razmerje med ženskami in moškimi v vsakem kvartilnem plačilnem razredu; |
| --- | --- |

(f)

razmerje med ženskami in moškimi v vsakem kvartilnem plačilnem razredu;

| (g) | plačilna vrzel na podlagi spola med delavci po kategorijah delavcev, razčlenjena po običajni osnovni plači in dopolnilnih ali spremenljivih delih. |
| --- | --- |

(g)

plačilna vrzel na podlagi spola med delavci po kategorijah delavcev, razčlenjena po običajni osnovni plači in dopolnilnih ali spremenljivih delih.

2.   Delodajalci z 250 ali več delavci do 7. junija 2027 in nato vsako leto zagotovijo informacije iz odstavka 1 za predhodno koledarsko leto.

3.   Delodajalci s 150 do 249 delavci do 7. junija 2027 in nato vsaka tri leta zagotovijo informacije iz odstavka 1 za predhodno koledarsko leto.

4.   Delodajalci s 100 do 149 delavci do 7. junija 2031 in nato vsaka tri leta zagotovijo informacije iz odstavka 1 za predhodno koledarsko leto.

5.   Države članice delodajalcem z manj kot 100 delavci ne preprečujejo, da bi prostovoljno zagotavljali informacije iz odstavka 1. Države članice lahko v okviru nacionalnega prava od delodajalcev z manj kot 100 delavci zahtevajo, da zagotovijo informacije o plačilu.

6.   Točnost informacij potrdi uprava delodajalca po posvetovanju s predstavniki delavcev. Predstavniki delavcev imajo dostop do metodologij, ki jih uporablja delodajalec.

7.   Informacije iz odstavka 1, točke (a) do (g), tega člena, se sporočijo organu, pristojnemu za zbiranje in objavo takih podatkov na podlagi člena 29(3), točka (c). Delodajalec lahko objavi informacije iz odstavka 1, točke (a) do (f), tega člena, na svojem spletnem mestu ali javnosti kako drugače omogoči vpogled vanje.

8.   Države članice lahko same zberejo informacije iz odstavka 1, točke (a) do (f), tega člena, na podlagi upravnih podatkov, kot so podatki, ki jih delodajalci posredujejo davčnim organom ali organom za socialno varnost. Te informacije se javno objavijo na podlagi člena 29(3), točka (c).

9.   Delodajalci zagotovijo informacije iz odstavka 1, točka (g), vsem svojim delavcem in predstavnikom delavcev svojih delavcev. Delodajalci informacije na zahtevo zagotovijo inšpektoratu za delo in organu za enakost. Prav tako se morajo na zahtevo zagotoviti informacije iz preteklih štirih let, če so na voljo.

10.   Delavci, predstavniki delavcev, inšpektorati za delo in organi za enakost lahko od delodajalcev zahtevajo dodatna pojasnila in podrobnosti o katerem koli predloženem podatku, vključno z razlago morebitnih razlik v plačilih med spoloma. Delodajalci na take zahteve odgovorijo v razumnem roku in odgovor utemeljijo. Kadar razlike v plačilih med spoloma niso upravičene na podlagi objektivnih, spolno nevtralnih meril, delodajalci to stanje v razumnem roku odpravijo v tesnem sodelovanju s predstavniki delavcev, inšpektoratom za delo in/ali organom za enakost.

Člen 10

Skupna ocena plačil

1.   Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da delodajalci, ki morajo na podlagi člena 9 poročati o plačilih, v sodelovanju s svojimi predstavniki delavcev izvedejo skupno oceno plačil, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | iz poročanja o plačilih je razvidna najmanj petodstotna razlika med povprečnimi ravnmi plačil za ženske in moške v kateri koli kategoriji delavcev; |
| --- | --- |

(a)

iz poročanja o plačilih je razvidna najmanj petodstotna razlika med povprečnimi ravnmi plačil za ženske in moške v kateri koli kategoriji delavcev;

| (b) | delodajalec take razlike v povprečnih ravneh plačil ni upravičil na podlagi objektivnih, spolno nevtralnih meril; |
| --- | --- |

(b)

delodajalec take razlike v povprečnih ravneh plačil ni upravičil na podlagi objektivnih, spolno nevtralnih meril;

| (c) | delodajalec v šestih mesecih od datuma predložitve poročila o plačilih ni popravil take neupravičene razlike v povprečni ravni plačil. |
| --- | --- |

(c)

delodajalec v šestih mesecih od datuma predložitve poročila o plačilih ni popravil take neupravičene razlike v povprečni ravni plačil.

2.   Skupna ocena plačil se izvede, da se ugotovijo, odpravijo in preprečijo razlike v plačilih med ženskami in moškimi, ki jih ni mogoče upravičiti na podlagi objektivnih, spolno nevtralnih meril, ter vključuje naslednje:

| (a) | analizo razmerja delavcev med ženskami in moškimi v vsaki kategoriji delavcev; |
| --- | --- |

(a)

analizo razmerja delavcev med ženskami in moškimi v vsaki kategoriji delavcev;

| (b) | informacije o povprečnih ravneh plačil žensk in moških ter dopolnilnih ali spremenljivih delov za vsako kategorijo delavcev; |
| --- | --- |

(b)

informacije o povprečnih ravneh plačil žensk in moških ter dopolnilnih ali spremenljivih delov za vsako kategorijo delavcev;

| (c) | morebitne razlike v povprečnih ravneh plačil med ženskami in moškimi v vsaki kategoriji delavcev; |
| --- | --- |

(c)

morebitne razlike v povprečnih ravneh plačil med ženskami in moškimi v vsaki kategoriji delavcev;

| (d) | razloge za take razlike v povprečnih ravneh plačil na podlagi morebitnih objektivnih, spolno nevtralnih meril, kot so jih skupaj ugotovili predstavniki delavcev in delodajalec; |
| --- | --- |

(d)

razloge za take razlike v povprečnih ravneh plačil na podlagi morebitnih objektivnih, spolno nevtralnih meril, kot so jih skupaj ugotovili predstavniki delavcev in delodajalec;

| (e) | delež žensk in moških, ki se jim je po vrnitvi s porodniškega ali očetovskega dopusta oziroma starševskega ali oskrbovalskega dopusta plačilo kakor koli izboljšalo, če je do takega izboljšanja prišlo v zadevni kategoriji delavcev v obdobju, v katerem je bil dopust izkoriščen; |
| --- | --- |

(e)

delež žensk in moških, ki se jim je po vrnitvi s porodniškega ali očetovskega dopusta oziroma starševskega ali oskrbovalskega dopusta plačilo kakor koli izboljšalo, če je do takega izboljšanja prišlo v zadevni kategoriji delavcev v obdobju, v katerem je bil dopust izkoriščen;

| (f) | ukrepe za obravnavanje razlik v plačilu, če te niso upravičene na podlagi objektivnih, spolno nevtralnih meril; |
| --- | --- |

(f)

ukrepe za obravnavanje razlik v plačilu, če te niso upravičene na podlagi objektivnih, spolno nevtralnih meril;

| (g) | oceno učinkovitosti ukrepov iz predhodnih skupnih ocen plačil. |
| --- | --- |

(g)

oceno učinkovitosti ukrepov iz predhodnih skupnih ocen plačil.

3.   Delodajalci dajo skupno oceno plačil na voljo delavcem in predstavnikom delavcev ter jo sporočijo organu za spremljanje na podlagi člena 29(3), točka (d). Na zahtevo jo dajo na voljo inšpektoratu za delo in organu za enakost.

4.   Pri izvajanju ukrepov, ki izhajajo iz skupne ocene plačil, delodajalec v razumnem roku odpravi neupravičene razlike v plačilu v tesnem sodelovanju s predstavniki delavcev v skladu z nacionalnim pravom in/ali prakso. Inšpektorat za delo in/ali organ za enakost je lahko pozvan k sodelovanju v postopku. Izvajanje ukrepov vključuje analizo obstoječih spolno nevtralnih sistemov vrednotenja in razvrstitve delovnih mest ali vzpostavitev takih sistemov, da se zagotovi, da je vsakršna neposredna ali posredna diskriminacija pri plačilu na podlagi spola, izključena.

Člen 11

Podpora delodajalcem z manj kot 250 delavci

Države članice zagotovijo podporo v obliki tehnične pomoči in usposabljanja delodajalcem z manj kot 250 delavci in zadevnim predstavnikom delavcev, da bi olajšali njihovo izpolnjevanje obveznosti iz te direktive.

Člen 12

Varstvo podatkov

1.   Kolikor informacije, posredovane v skladu z ukrepi na podlagi členov 7, 9 in 10, vključujejo obdelavo osebnih podatkov, se zanje uporablja Uredba (EU) 2016/679.

2.   Vsi osebni podatki, obdelani na podlagi členov 7, 9 ali 10 te direktive, se ne uporabljajo za noben drug namen kot za izvajanje načela enakega plačila.

3.   Kadar bi razkritje informacij na podlagi členov 7, 9 in 10 neposredno ali posredno povzročilo razkritje plačila delavca, ki ga je mogoče identificirati, se lahko države članice odločijo, da se dostop do navedenih informacij omeji na predstavnike delavcev, inšpektorat za delo ali organ za enakost. Predstavniki delavcev ali organ za enakost delavcem svetujejo glede morebitnega zahtevka na podlagi te direktive, ne da bi razkrili dejanske ravni plačil posameznih delavcev, ki opravljajo enako delo ali delo enake vrednosti. Za namene spremljanja na podlagi člena 29 se informacije dajo na voljo brez omejitev.

Člen 13

Socialni dialog

Države članice brez poseganja v avtonomijo socialnih partnerjev ter v skladu z nacionalnim pravom in prakso sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev učinkovitega vključevanja socialnih partnerjev, in sicer z razpravo o pravicah in obveznostih iz te direktive, po potrebi na njihovo zahtevo.

Države članice brez poseganja v avtonomijo socialnih partnerjev in ob upoštevanju raznolikosti nacionalnih praks sprejmejo ustrezne ukrepe za spodbujanje vloge socialnih partnerjev in uveljavljanje pravice do kolektivnih pogajanj glede ukrepov za boj proti diskriminaciji pri plačilu in njenemu negativnemu vplivu na vrednotenje delovnih mest, ki jih pretežno opravljajo delavci enega spola.

POGLAVJE III

PRAVNA SREDSTVA IN IZVRŠEVANJE

Člen 14

Pravno varstvo

Države članice zagotovijo, da so po morebitnem poskusu poravnave sodni postopki za izvrševanje pravic in obveznosti, povezanih z načelom enakega plačila, na voljo vsem delavcem, ki menijo, da so bili oškodovani zaradi neupoštevanja načela enakega plačila. Taki postopki so na lahek način dostopni delavcem in osebam, ki nastopajo v njihovem imenu, tudi po prenehanju delovnega razmerja, v katerem je domnevno prišlo do diskriminacije.

Člen 15

Postopki v imenu delavcev ali v njihovo podporo

Države članice zagotovijo, da lahko združenja, organizacije, organi za enakost in predstavniki delavcev ali drugi pravni subjekti, ki imajo v skladu z merili, določenimi v nacionalnem pravu, legitimni interes za zagotavljanje enakosti moških in žensk, sodelujejo v kakršnem koli upravnem ali sodnem postopku v zvezi z domnevnimi kršitvami pravic ali obveznosti, povezanih z načelom enakega plačila. Ti lahko nastopajo v imenu delavcev ali v njihovo podporo, ki so domnevne žrtve kršitve katere koli pravice ali obveznosti, povezane z načelom enakega plačila, če te osebe k temu privolijo.

Člen 16

Pravica do odškodnine

1.   Države članice zagotovijo, da ima vsak delavec, ki je utrpel škodo zaradi kršitve katere koli pravice ali obveznosti, povezane z načelom enakega plačila, pravico za to škodo zahtevati in doseči polno odškodnino ali povračilo, kot določi država članica.

2.   Odškodnina ali povračilo iz odstavka 1 predstavlja dejansko in učinkovito odškodnino ali povračilo, kot država članica določi za utrpelo izgubo in škodo na način, ki je odvračilen in sorazmeren.

3.   Odškodnina ali povračilo položaj delavca, ki utrpi škodo, izenači s položajem, v katerem bi bil, če ne bi utrpel diskriminacije na podlagi spola ali če njegove pravice ali obveznosti, povezane z načelom enakega plačila, ne bi bile kršene. Države članice zagotovijo, da odškodnina ali povračilo vključuje polno povračilo zapadlih plačil in z njimi povezanih dodatkov ali plačil v naravi, odškodnino za zamujene priložnosti, nepremoženjsko škodo, kakršno koli škodo, ki so jo povzročili drugi pomembni dejavniki, ki lahko vključujejo presečno diskriminacijo, ter zamudne obresti.

4.   Odškodnina ali povračilo ni omejeno z vnaprej določeno zgornjo mejo.

Člen 17

Druga pravna sredstva

1.   Države članice zagotovijo, da lahko v primeru kršitve pravic ali obveznosti, povezanih z načelom enakega plačila, pristojni organi ali nacionalna sodišča v skladu z nacionalnim pravom na zahtevo tožeče stranke in na stroške tožene stranke izdajo:

| (a) | odredbo o prenehanju kršitve; |
| --- | --- |

(a)

odredbo o prenehanju kršitve;

| (b) | odredbo o sprejetju ukrepov za zagotovitev izvrševanja pravic ali obveznosti, povezanih z načelom enakega plačila. |
| --- | --- |

(b)

odredbo o sprejetju ukrepov za zagotovitev izvrševanja pravic ali obveznosti, povezanih z načelom enakega plačila.

2.   Kadar tožena stranka ne izpolni nobene odredbe, izdane na podlagi odstavka 1, države članice zagotovijo, da lahko njihovi pristojni organi ali nacionalna sodišča po potrebi izdajo ponavljajoč se nalog za plačilo denarne kazni, da se zagotovi izpolnitev zadevne odredbe.

Člen 18

Prenos dokaznega bremena

1.   Države članice v skladu z nacionalnimi pravosodnimi sistemi sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se, kadar delavci, ki menijo, da so bili oškodovani zaradi kršitve načela enakega plačila, pristojnemu organu ali nacionalnemu sodišču predložijo dejstva, na podlagi katerih se lahko domneva, da je prišlo do neposredne ali posredne diskriminacije, dokazovanje o tem, da do neposredne ali posredne diskriminacije v zvezi s plačilom ni prišlo, naloži toženi stranki.

2.   Države članice zagotovijo, da mora delodajalec v upravnih ali sodnih postopkih v zvezi z domnevno neposredno ali posredno diskriminacijo v zvezi s plačilom, kadar ni izpolnil obveznosti glede preglednosti plačil iz členov 5, 6, 7, 9 in 10, dokazati, da take diskriminacije ni bilo.

Prvi pododstavek tega odstavka se ne uporablja, kadar delodajalec dokaže, da je bila kršitev obveznosti iz členov 5, 6, 7, 9 in 10 očitno nenamerna in manjša.

3.   Ta direktiva državam članicam ne preprečuje, da bi uvedle dokazna pravila, ki so ugodnejša za delavca, ki sproži upravni ali sodni postopek v zvezi z domnevno kršitvijo katere koli pravice ali obveznosti, povezane z načelom enakega plačila.

4.   V postopkih, v katerih je preiskava dejstev v zvezi s primerom naloga pristojnega organa ali nacionalnega sodišča, državam članicam ni treba uporabljati odstavka 1.

5.   Ta člen se ne uporablja za kazenske postopke, razen če je v nacionalnem pravu določeno drugače.

Člen 19

Dokaz o enakem delu ali delu enake vrednosti

1.   Pri ocenjevanju, ali ženske in moški opravljajo enako delo ali delo enake vrednosti, ocena, ali so delavci v primerljivem položaju, ni omejena na primere, v katerih ženske in moški delajo za istega delodajalca, temveč se razširi na skupni vir, ki določa pogoje glede plačila. Skupni vir obstaja, kadar so v njem določeni elementi plačila, relevantni za primerjavo delavcev.

2.   Ocena, ali so delavci v primerljivem položaju, ni omejena na delavce, ki so zaposleni v istem času kot zadevni delavec.

3.   Kadar ni mogoče najti resničnega primerljivega položaja, se lahko uporabijo kateri koli drugi dokazi glede domnevne diskriminacije pri plačilu, vključno s statističnimi podatki ali primerjavo, kako bi bil delavec obravnavan v primerljivem položaju.

Člen 20

Dostop do dokazov

1.   Države članice zagotovijo, da lahko pristojni organi ali nacionalna sodišča v postopkih v zvezi z zahtevkom za enako plačilo od tožene stranke zahtevajo, da razkrije morebitne relevantne dokaze, s katerimi razpolaga, v skladu z nacionalnim pravom in prakso.

2.   Države članice zagotovijo, da so pristojni organi ali nacionalna sodišča pristojni za odreditev razkritja dokazov, ki vsebujejo zaupne informacije, kadar menijo, da je to pomembno za zahtevek za enako plačilo. Države članice tudi zagotovijo, da imajo pristojni organi ali nacionalna sodišča pri odreditvi razkritja takih informacij na voljo učinkovite ukrepe za varstvo takšnih informacij v skladu z nacionalnimi postopkovnimi pravili.

3.   Ta člen ne preprečuje državam članicam, da ohranijo ali uvedejo pravila, ki so ugodnejša za tožeče stranke.

Člen 21

Zastaralni roki

1.   Države članice zagotovijo, da nacionalna pravila, ki se uporabljajo za zastaralne roke za vložitev zahtevkov v zvezi z enakim plačilom, določajo, kdaj taki roki začnejo teči, njihovo trajanje in okoliščine, v katerih se lahko zadržijo ali prekinejo. Zastaralni roki ne začnejo teči, dokler tožeča stranka ni seznanjena s kršitvijo ali se od nje lahko razumno pričakuje, da je seznanjena s kršitvijo. Države članice se lahko odločijo, da zastaralni roki ne začnejo teči, dokler traja kršitev ali pred prenehanjem pogodbe o zaposlitvi ali delovnega razmerja. Taki zastaralni roki ne smejo biti krajši od treh let.

2.   Države članice zagotovijo, da se zastaralni roki zadržijo ali – odvisno od nacionalnega prava – prekinejo, čim tožeča stranka ukrepa tako, da o pritožbi obvesti delodajalca ali sproži postopek na sodišču, neposredno ali prek predstavnikov delavcev, inšpektorata za delo ali organa za enakost.

3.   Ta člen se ne uporablja za pravila o izteku terjatev.

Člen 22

Sodni stroški

Kadar je tožena stranka uspešna v postopku v zvezi z zahtevkom glede diskriminacije pri plačilu, države članice zagotovijo, da lahko nacionalna sodišča v skladu z nacionalnim pravom ocenijo, ali je imela neuspešna tožeča stranka utemeljene razloge za vložitev zahtevka, in če je tako, ali je primerno, da se od tožeče stranke ne zahteva plačila stroškov postopka.

Člen 23

Kazni

1.   Države članice določijo pravila o učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kaznih, ki se uporabljajo za kršitve pravic in obveznosti, povezanih z načelom enakega plačila. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo izvrševanje teh pravil, in Komisijo brez odlašanja obvestijo o teh pravilih in ukrepih ter o morebitnih poznejših spremembah, ki vplivajo nanje.

2.   Države članice zagotovijo, da imajo kazni iz odstavka 1 resničen odvračilni učinek, kar zadeva kršitve pravic in obveznosti, povezanih z načelom enakega plačila. Te kazni vključujejo globe, katerih določitev temelji na nacionalnem pravu.

3.   Pri kaznih iz odstavka 1 se upoštevajo vsi ustrezni oteževalni ali olajševalni dejavniki, ki se uporabljajo za okoliščine kršitve, in lahko vključujejo presečno diskriminacijo.

4.   Države članice zagotovijo, da se posebne kazni uporabijo v primeru ponavljajočih se kršitev pravic in obveznosti, povezanih z načelom enakega plačila.

5.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se kazni, določene na podlagi tega člena, učinkovito uporabljajo v praksi.

Člen 24

Enako plačilo pri javnih naročilih in koncesijah

1.   Ustrezni ukrepi, ki jih države članice sprejmejo v skladu s členom 30(3) Direktive 2014/23/EU, členom 18(2) Direktive 2014/24/EU in členom 36(2) Direktive 2014/25/EU, vključujejo ukrepe za zagotovitev, da gospodarski subjekti pri izvajanju javnih naročil ali koncesij izpolnjujejo obveznosti, povezane z načelom enakega plačila.

2.   Države članice razmislijo o tem, da bi od javnih naročnikov zahtevale, da po potrebi uvedejo kazni in razloge za odpoved pogodbe, ki bi zagotavljali upoštevanje načela enakega plačila pri izvajanju javnih naročil in koncesij. Kadar organi držav članic ravnajo v skladu s členom 38(7), točka (a), Direktive 2014/23/EU, členom 57(4), točka (a), Direktive 2014/24/EU ali členom 80(1) Direktive 2014/25/EU v povezavi s členom 57(4), točka (a), Direktive 2014/24/EU, lahko javni naročniki izključijo oziroma lahko države članice od njih zahtevajo, da izključijo kateri koli gospodarski subjekt iz sodelovanja v postopku javnega naročanja, kadar lahko na ustrezen način dokažejo kršitev obveznosti iz odstavka 1 tega člena, ki je bodisi povezana z neizpolnjevanjem zahtev glede preglednosti plačil bodisi z več kot petodstotno plačilno vrzeljo v kateri koli kategoriji delavcev, ki je delodajalec ne more upravičiti z objektivnimi, spolno nevtralnimi merili. To ne posega v druge pravice ali obveznosti iz direktive 2014/23/EU, 2014/24/EU ali 2014/25/EU.

Člen 25

Viktimizacija in zaščita pred manj ugodnim obravnavanjem

1.   Delavci in njihovi predstavniki se ne smejo obravnavati manj ugodno zaradi tega, ker uveljavljajo pravice, povezane z načelom enakega plačila, ali so podprli drugo osebo pri zaščiti njenih pravic.

2.   Države članice v nacionalnih pravnih sistemih uvedejo potrebne ukrepe za zaščito delavcev, tudi tistih, ki so predstavniki delavcev, pred odpuščanjem ali drugim negativnim delodajalčevim obravnavanjem zaradi pritožbe znotraj organizacije delodajalca ali zaradi katerega koli upravnega ali sodnega postopka zaradi uveljavljanja pravic ali obveznosti v zvezi z načelom enakega plačila.

Člen 26

Razmerje do Direktive 2006/54/ES

Poglavje III te direktive se uporablja za postopke, ki zadevajo katero koli pravico ali obveznost v zvezi z načelom enakega plačila iz člena 4 Direktive 2006/54/ES.

POGLAVJE IV

HORIZONTALNE DOLOČBE

Člen 27

Raven varstva

1.   Države članice lahko uvedejo ali ohranijo določbe, ki so za delavce ugodnejše od določb te direktive.

2.   Izvajanje te direktive nikakor ni podlaga za znižanje ravni varstva na področjih, zajetih s to direktivo.

Člen 28

Organi za enakost

1.   Brez poseganja v pristojnosti inšpektoratov za delo ali drugih organov, ki uveljavljajo pravice delavcev, vključno s socialnimi partnerji, so za zadeve, ki spadajo na področje uporabe te direktive, pristojni organi za enakost.

2.   Države članice v skladu z nacionalnim pravom in prakso sprejmejo aktivne ukrepe za zagotovitev tesnega sodelovanja in usklajevanja med inšpektorati za delo, organi za enakost in po potrebi socialnimi partnerji v zvezi z načelom enakega plačila.

3.   Države članice svojim organom za enakost zagotovijo ustrezna sredstva za učinkovito opravljanje njihovih nalog v zvezi s spoštovanjem pravice do enakega plačila.

Člen 29

Spremljanje in ozaveščanje

1.   Države članice zagotovijo dosledno in usklajeno spremljanje uporabe načela enakega plačila ter izvrševanja vseh razpoložljivih pravnih sredstev in podporo zanju.

2.   Vsaka država članica imenuje telo, katerega naloga je spremljanje in podpora izvajanja nacionalnih ukrepov za izvajanje te direktive (tj. telo za spremljanje), in poskrbi za njegovo pravilno delovanje. Telo za spremljanje je lahko eno od obstoječih teles ali struktur na nacionalni ravni. Države članice lahko imenujejo več kot en organ za ozaveščanje in zbiranje podatkov, če naloge spremljanja in analize iz odstavka 3, točke (b), (c) in (e), zagotavlja centralni organ.

3.   Države članice zagotovijo, da naloge teles za spremljanje vključujejo naslednje:

| (a) | ozaveščanje javnih in zasebnih podjetij in organizacij, socialnih partnerjev in javnosti z namenom spodbujanja načela enakega plačila in pravice do preglednosti plačil, vključno z obravnavanjem presečne diskriminacije v zvezi z enakim plačilom za enako delo ali delo enake vrednosti; |
| --- | --- |

(a)

ozaveščanje javnih in zasebnih podjetij in organizacij, socialnih partnerjev in javnosti z namenom spodbujanja načela enakega plačila in pravice do preglednosti plačil, vključno z obravnavanjem presečne diskriminacije v zvezi z enakim plačilom za enako delo ali delo enake vrednosti;

| (b) | analizo vzrokov za plačilno vrzel med spoloma in pripravo orodij za lažjo oceno neenakosti v plačilih, pri čemer se uporabijo predvsem analitično delo in orodja EIGE; |
| --- | --- |

(b)

analizo vzrokov za plačilno vrzel med spoloma in pripravo orodij za lažjo oceno neenakosti v plačilih, pri čemer se uporabijo predvsem analitično delo in orodja EIGE;

| (c) | zbiranje podatkov, ki jih posredujejo delodajalci na podlagi člena 9(7), in takojšnjo objavo podatkov iz člena 9(1), točke (a) do (f), na enostavno dostopen in uporabniku prijazen način, ki omogoča primerjavo med delodajalci, sektorji in regijami zadevne države članice ter zagotavlja, da so podatki iz preteklih štirih let dostopni, če so na voljo; |
| --- | --- |

(c)

zbiranje podatkov, ki jih posredujejo delodajalci na podlagi člena 9(7), in takojšnjo objavo podatkov iz člena 9(1), točke (a) do (f), na enostavno dostopen in uporabniku prijazen način, ki omogoča primerjavo med delodajalci, sektorji in regijami zadevne države članice ter zagotavlja, da so podatki iz preteklih štirih let dostopni, če so na voljo;

| (d) | zbiranje poročil o skupnih ocenah plačil na podlagi člena 10(3); |
| --- | --- |

(d)

zbiranje poročil o skupnih ocenah plačil na podlagi člena 10(3);

| (e) | združevanje podatkov o številu in vrstah pritožb v zvezi z diskriminacijo pri plačilu, ki jih obravnavajo pristojni organi, vključno z organi za enakost, in o zahtevkih, vloženih pri nacionalnih sodiščih. |
| --- | --- |

(e)

združevanje podatkov o številu in vrstah pritožb v zvezi z diskriminacijo pri plačilu, ki jih obravnavajo pristojni organi, vključno z organi za enakost, in o zahtevkih, vloženih pri nacionalnih sodiščih.

4.   Države članice do 7. junija 2028 in nato vsaki dve leti Komisiji enotno predložijo podatke iz odstavka 3, točke (c), (d) in (e).

Člen 30

Kolektivna pogajanja in kolektivne tožbe

Ta direktiva na noben način ne vpliva na pravico do pogajanja o kolektivnih pogodbah oziroma sklepanja in uveljavljanja kolektivnih pogodb ali na pravico do kolektivne tožbe v skladu z nacionalnim pravom ali prakso.

Člen 31

Statistični podatki

Države članice Komisiji (Eurostatu) vsako leto predložijo posodobljene nacionalne podatke za izračun plačilne vrzeli med spoloma v neobdelani obliki. Ti statistični podatki so razčlenjeni po spolu, gospodarskem sektorju, delovnem času (polni/skrajšani delovni čas), ekonomskem nadzoru (javno/zasebno lastništvo) in starosti ter se izračunavajo vsako leto.

Podatki iz prvega odstavka se posredujejo od 31. januarja 2028 za referenčno leto 2026.

Člen 32

Razširjanje informacij

Države članice sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da se vse zadevne osebe na njihovem ozemlju z vsemi razpoložljivimi sredstvi ustrezno seznanijo z določbami, ki jih sprejmejo na podlagi te direktive, in z ustreznimi predpisi, ki so že v veljavi.

Člen 33

Izvajanje

Države članice lahko socialnim partnerjem poverijo izvajanje te direktive v skladu z nacionalnim pravom in/ali prakso v zvezi z vlogo socialnih partnerjev, če same sprejmejo vse potrebne ukrepe za stalno doseganje rezultatov, ki jih zahteva ta direktiva. Naloge izvajanja, poverjene socialnim partnerjem, lahko vključujejo:

| (a) | razvoj analitičnih orodij ali metodologij iz člena 4(2); |
| --- | --- |

(a)

razvoj analitičnih orodij ali metodologij iz člena 4(2);

| (b) | denarne kazni, enakovredne globam, če so učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |
| --- | --- |

(b)

denarne kazni, enakovredne globam, če so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 34

Prenos

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 7. junija 2026. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Ko države članice obvestijo Komisijo, ji predložijo tudi povzetek rezultatov ocene učinka, ki ga ima ukrep, ki prenaša direktivo v nacionalno zakonodajo, na delavce in delodajalce, ki zaposlujejo manj kot 250 delavcev, ter navedejo, kje je taka ocena objavljena.

2.   Države članice se v sprejetih predpisih iz odstavka 1 sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 35

Poročanje in pregled

1.   Do 7. junija 2031 države članice obvestijo Komisijo o izvajanju te direktive in njenem učinku v praksi.

2.   Komisija do 7. junija 2033 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te direktive. V poročilu se med drugim preučijo pragovi za delodajalce, določeni s členoma 9 in 10, ter sprožilci v višini 5 % za skupno oceno plačil iz člena 10(1). Komisija po potrebi predlaga zakonodajne spremembe, za katere meni, da so potrebne na podlagi tega poročila.

Člen 36

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 37

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 10. maja 2023

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednica

J. ROSWALL

---

(1)  
  UL C 341, 24.8.2021, str. 84.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 30. marca 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 24. aprila 2023.

2

(3)  Sodba Sodišča z dne 30. aprila 1996, P/S, C-13/94, ECLI:EU:C:1996:170; sodba Sodišča z dne 7. januarja 2004, K.B., C-117/01, ECLI:EU:C:2004:7; sodba Sodišča z dne 27. aprila 2006, Richards, C-423/04, ECLI:EU:C:2006:256; sodba Sodišča z dne 26. junija 2018, M.B., C-451/16, ECLI:EU:C:2018:492.

3

(4)  Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (UL L 204, 26.7.2006, str. 23).

4

(5)  Sodba Sodišča z dne 3. julija 1986, Lawrie-Blum, 66/85, ECLI:EU:C:1986:284; sodba Sodišča z dne 14. oktobra 2010, Union Syndicale Solidaires Isère, C-428/09, ECLI:EU:C:2010:612; sodba Sodišča z dne 4. decembra 2014, FNV Kunsten Informatie en Media, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411; sodba Sodišča z dne 9. julija 2015, Balkaya, C-229/14, ECLI:EU:C:2015:455; sodba Sodišča z dne 17. novembra 2016, Betriebsrat der Ruhrlandklinik, C-216/15, ECLI:EU:C:2016:883; sodba Sodišča z dne 16. julija 2020, Governo della Repubblica italiana (Status italijanskih sodnikov), C-658/18, ECLI:EU:C:2020:572.

5

(6)  Na primer sodba Sodišča z dne 9. februarja 1982, Garland, C-12/81, ECLI:EU:C:1982:44; sodba Sodišča z dne 9. junija 1982, Komisija Evropskih skupnosti/Veliko vojvodstvo Luksemburg, C-58/81, ECLI:EU:C:1982:215; sodba Sodišča z dne 13. julija 1989, Rinner-Kühn, C-171/88, ECLI:EU:C:1989:328; sodba Sodišča z dne 27. junija 1990, Kowalska, C-33/89, ECLI: EU:C:1990:265; sodba Sodišča z dne 4. junija 1992, Bötel, C-360/90, ECLI:EU:C:1992:246; sodba Sodišča z dne 13. februarja 1996, Gillespie in drugi, C-342/93, ECLI:EU:C:1996:46; sodba Sodišča z dne 7. marca 1996, Freers in Speckmann, C-278/93, ECLI:EU:C:1996:83; sodba Sodišča z dne 30. marca 2004, Alabaster, C-147/02, ECLI:EU:C:2004:192.

6

(7)  Direktiva Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (UL L 180, 19.7.2000, str. 22).

7

(8)  Direktiva Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (UL L 303, 2.12.2000, str. 16).

8

(9)  Sodba Sodišča z dne 17. septembra 2002, Lawrence in drugi, C-320/00, ECLI:EU:C:2002:498.

9

(10)  Sodba Sodišča z dne 27. marca 1980, Macarthys Ltd, C-129/79, ECLI:EU:C:1980:103.

10

(11)  Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

11

(12)  Direktiva (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (UL L 327, 2.12.2016, str. 1).

12

(13)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

13

(14)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

14

(15)  Sodba Sodišča z dne 17. decembra 2015, Arjona Camacho, C-407/14, ECLI:EU:C:2015:831, točka 45.

15

(16)  Sodba Sodišča z dne 17. oktobra 1989, Danfoss, C-109/88, ECLI:EU:C:1989:383.

16

(17)  Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1).

17

(18)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

18

(19)  Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).

19

(20)  Sodba Sodišča z dne 20. junija 2019, Hakelbracht in drugi, C-404/18, ECLI:EU:C:2019:523.

20

(21)  Uredba Sveta (ES) št. 530/1999 z dne 9. marca 1999 o strukturni statistiki plačil in stroškov dela (UL L 63, 12.3.1999, str. 6).

21

(22)  Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

22

(23)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

23

(24)  Direktiva Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (deseta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (UL L 348, 28.11.1992, str. 1).

24

(25)  Direktiva (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (UL L 188, 12.7.2019, str. 79).

25

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/45 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/45

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/971

z dne 10. maja 2023

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Cedro di Santa Maria del Cedro“ (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Italije za registracijo imena „Cedro di Santa Maria del Cedro“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Italije za registracijo imena „Cedro di Santa Maria del Cedro“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Cedro di Santa Maria del Cedro“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Cedro di Santa Maria del Cedro“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Cedro di Santa Maria del Cedro“ (ZOP) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani, iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. maja 2023

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 25, 24.1.2023, str. 12.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/46

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/972

z dne 10. maja 2023

o odobritvi dajanja na trg vodnoetanolnega ekstrakta Labisia pumila kot novega živila in o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/2470

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o novih živilih, spremembi Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Komisije (ES) št. 1852/2001 (1) in zlasti člena 12(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2015/2283 določa, da se na trg Unije lahko dajo le odobrena nova živila, vključena na seznam Unije novih živil. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2015/2283 določa, da se na trg Unije lahko dajo le odobrena nova živila, vključena na seznam Unije novih živil.

| (2) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2470 (2) v skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2015/2283 vzpostavlja seznam Unije novih živil. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2470 (2) v skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2015/2283 vzpostavlja seznam Unije novih živil.

| (3) | Družba Medika Natura Sdn. Bhd. (v nadaljnjem besedilu: vložnik, prvotno Orchid Life Sdn Bhd) je 7. oktobra 2019 Komisiji v skladu s členom 10(1) Uredbe (EU) 2015/2283 predložila vlogo za dajanje vodnoetanolnega ekstrakta Labisia pumila kot novega živila na trg Unije. Vložnik je zahteval, da se vodnoetanolni ekstrakt Labisia pumila uporablja v prehranskih dopolnilih, kot so opredeljena v Direktivi 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) in ki so namenjena odrasli populaciji, razen nosečnicam in doječim materam, na najvišji ravni uporabe 750 mg na dan. |
| --- | --- |

(3)

Družba Medika Natura Sdn. Bhd. (v nadaljnjem besedilu: vložnik, prvotno Orchid Life Sdn Bhd) je 7. oktobra 2019 Komisiji v skladu s členom 10(1) Uredbe (EU) 2015/2283 predložila vlogo za dajanje vodnoetanolnega ekstrakta Labisia pumila kot novega živila na trg Unije. Vložnik je zahteval, da se vodnoetanolni ekstrakt Labisia pumila uporablja v prehranskih dopolnilih, kot so opredeljena v Direktivi 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) in ki so namenjena odrasli populaciji, razen nosečnicam in doječim materam, na najvišji ravni uporabe 750 mg na dan.

| (4) | Vložnik je 7. oktobra 2019 Komisijo zaprosil za varstvo pravno zaščitenih podatkov, in sicer za farmakokinetično študijo pri podganah (4), bakterijski test povratnih mutacij (5), in vitro test kromosomskih aberacij pri sesalcih (6), preskus mikronukleusov pri sesalcih pri miših (7), študijo oralne toksičnosti pri ponovljenem odmerku (90 dni) pri podganah (8), preskus topnosti (9), in vitro preizkus mikronukleusov (10) ter enoletni test kronične toksičnosti (11). |
| --- | --- |

(4)

Vložnik je 7. oktobra 2019 Komisijo zaprosil za varstvo pravno zaščitenih podatkov, in sicer za farmakokinetično študijo pri podganah (4), bakterijski test povratnih mutacij (5), in vitro test kromosomskih aberacij pri sesalcih (6), preskus mikronukleusov pri sesalcih pri miših (7), študijo oralne toksičnosti pri ponovljenem odmerku (90 dni) pri podganah (8), preskus topnosti (9), in vitro preizkus mikronukleusov (10) ter enoletni test kronične toksičnosti (11).

| (5) | Komisija je 14. aprila 2020 Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zaprosila za oceno vodnoetanolnega ekstrakta Labisia pumila kot novega živila. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 14. aprila 2020 Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zaprosila za oceno vodnoetanolnega ekstrakta Labisia pumila kot novega živila.

| (6) | Agencija je 28. septembra 2022 v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2015/2283 sprejela znanstveno mnenje o varnosti vodnoetanolnega ekstrakta Labisia pumila kot novega živila v skladu z Uredbo (EU) 2015/2283 (12). |
| --- | --- |

(6)

Agencija je 28. septembra 2022 v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2015/2283 sprejela znanstveno mnenje o varnosti vodnoetanolnega ekstrakta Labisia pumila kot novega živila v skladu z Uredbo (EU) 2015/2283 (12).

| (7) | Agencija je v svojem znanstvenem mnenju ugotovila, da je vodnoetanolni ekstrakt (1 : 1) cele rastline Labisia pumila, zmešan z maltodekstrinom (2 : 1), ki se uporablja kot sredstvo za sušenje, varen za ciljno populacijo na ravneh do 350 mg na dan. Zato je v navedenem znanstvenem mnenju dovolj dokazov za ugotovitev, da vodnoetanolni ekstrakt Labisia pumila, kadar se uporablja v prehranskih dopolnilih, kot so opredeljena v Direktivi 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter so namenjena odrasli populaciji, razen nosečnicam in doječim materam, na najvišji ravni uporabe 350 mg na dan izpolnjuje pogoje za dajanje na trg v skladu s členom 12(1) Uredbe (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(7)

Agencija je v svojem znanstvenem mnenju ugotovila, da je vodnoetanolni ekstrakt (1 : 1) cele rastline Labisia pumila, zmešan z maltodekstrinom (2 : 1), ki se uporablja kot sredstvo za sušenje, varen za ciljno populacijo na ravneh do 350 mg na dan. Zato je v navedenem znanstvenem mnenju dovolj dokazov za ugotovitev, da vodnoetanolni ekstrakt Labisia pumila, kadar se uporablja v prehranskih dopolnilih, kot so opredeljena v Direktivi 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter so namenjena odrasli populaciji, razen nosečnicam in doječim materam, na najvišji ravni uporabe 350 mg na dan izpolnjuje pogoje za dajanje na trg v skladu s členom 12(1) Uredbe (EU) 2015/2283.

| (8) | Agencija je v svojem znanstvenem mnenju navedla tudi, da njena ugotovitev o varnosti novega živila temelji na preskusu topnosti in toksikoloških informacijah (študije o farmakokinetiki, genotoksičnosti, subkronični in kronični oralni toksičnosti), brez katerih ne bi mogla oceniti novega živila in sprejeti svoje ugotovitve. |
| --- | --- |

(8)

Agencija je v svojem znanstvenem mnenju navedla tudi, da njena ugotovitev o varnosti novega živila temelji na preskusu topnosti in toksikoloških informacijah (študije o farmakokinetiki, genotoksičnosti, subkronični in kronični oralni toksičnosti), brez katerih ne bi mogla oceniti novega živila in sprejeti svoje ugotovitve.

| (9) | Komisija je od vložnika zahtevala, naj dodatno pojasni predloženo utemeljitev glede zahteve za pravno zaščito navedenih podatkov in študij ter pojasni zahtevo za izključno pravico do sklicevanja nanje v skladu s členom 26(2), točka (b), Uredbe (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je od vložnika zahtevala, naj dodatno pojasni predloženo utemeljitev glede zahteve za pravno zaščito navedenih podatkov in študij ter pojasni zahtevo za izključno pravico do sklicevanja nanje v skladu s členom 26(2), točka (b), Uredbe (EU) 2015/2283.

| (10) | Vložnik je izjavil, da je imel v času predložitve vloge lastninske in izključne pravice sklicevanja na farmakokinetično študijo pri podganah, bakterijski test povratnih mutacij, in vitro test kromosomskih aberacij pri sesalcih, preizkus mikronukleusov pri sesalcih pri miših, študijo oralne toksičnosti pri ponovljenem odmerku (90 dni) pri podganah, preskus topnosti, in vitro preizkus mikronukleusov in enoletni test kronične toksičnosti ter da tretje osebe ne morejo zakonito dostopati do navedenih podatkov, jih uporabljati ali se nanje sklicevati. |
| --- | --- |

(10)

Vložnik je izjavil, da je imel v času predložitve vloge lastninske in izključne pravice sklicevanja na farmakokinetično študijo pri podganah, bakterijski test povratnih mutacij, in vitro test kromosomskih aberacij pri sesalcih, preizkus mikronukleusov pri sesalcih pri miših, študijo oralne toksičnosti pri ponovljenem odmerku (90 dni) pri podganah, preskus topnosti, in vitro preizkus mikronukleusov in enoletni test kronične toksičnosti ter da tretje osebe ne morejo zakonito dostopati do navedenih podatkov, jih uporabljati ali se nanje sklicevati.

| (11) | Komisija je ocenila vse informacije, ki jih je predložil vložnik, in ugotovila, da je ta zadovoljivo utemeljil izpolnjevanje zahtev iz člena 26(2) Uredbe (EU) 2015/2283. Zato bi bilo treba farmakokinetično študijo pri podganah, bakterijski test povratnih mutacij, in vitro test kromosomskih aberacij pri sesalcih, preizkus mikronukleusov pri sesalcih pri miših, študijo oralne toksičnosti pri ponovljenem odmerku (90 dni) pri podganah, preskus topnosti, in vitro preizkus mikronukleusov in enoletni test kronične toksičnosti zaščititi v skladu s členom 27(1) Uredbe (EU) 2015/2283. V skladu s tem bi bilo treba v obdobju petih let od začetka veljavnosti te uredbe samo vložniku odobriti dajanje vodnoetanolnega ekstrakta Labisia pumila na trg v Uniji. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je ocenila vse informacije, ki jih je predložil vložnik, in ugotovila, da je ta zadovoljivo utemeljil izpolnjevanje zahtev iz člena 26(2) Uredbe (EU) 2015/2283. Zato bi bilo treba farmakokinetično študijo pri podganah, bakterijski test povratnih mutacij, in vitro test kromosomskih aberacij pri sesalcih, preizkus mikronukleusov pri sesalcih pri miših, študijo oralne toksičnosti pri ponovljenem odmerku (90 dni) pri podganah, preskus topnosti, in vitro preizkus mikronukleusov in enoletni test kronične toksičnosti zaščititi v skladu s členom 27(1) Uredbe (EU) 2015/2283. V skladu s tem bi bilo treba v obdobju petih let od začetka veljavnosti te uredbe samo vložniku odobriti dajanje vodnoetanolnega ekstrakta Labisia pumila na trg v Uniji.

| (12) | Vendar omejevanje odobritve vodnoetanolnega ekstrakta Labisia pumila in sklicevanja na podatke, ki jih vključuje vložnikova dokumentacija, na izključno uporabo vložnika poznejšim vložnikom ne preprečuje vložitve vloge za odobritev dajanja na trg istega novega živila, če njihova vloga temelji na zakonito pridobljenih informacijah, ki podpirajo tako odobritev. |
| --- | --- |

(12)

Vendar omejevanje odobritve vodnoetanolnega ekstrakta Labisia pumila in sklicevanja na podatke, ki jih vključuje vložnikova dokumentacija, na izključno uporabo vložnika poznejšim vložnikom ne preprečuje vložitve vloge za odobritev dajanja na trg istega novega živila, če njihova vloga temelji na zakonito pridobljenih informacijah, ki podpirajo tako odobritev.

| (13) | Ustrezno je, da vključitev vodnoetanolnega ekstrakta Labisia pumila kot novega živila na seznam Unije novih živil vključuje informacije iz člena 9(3) Uredbe (EU) 2015/2283. V zvezi s tem je treba v skladu s pogoji uporabe prehranskih dopolnil, ki vsebujejo vodnoetanolni ekstraktLabisia pumila, kot jih je predlagal vložnik in ocenila Agencija, potrošnike z ustreznim označevanjem obvestiti, da prehranska dopolnila, ki vsebujejo vodnoetanolni ekstrakt Labisia pumila, lahko uživajo le odrasli, razen nosečnic in doječih mater. |
| --- | --- |

(13)

Ustrezno je, da vključitev vodnoetanolnega ekstrakta Labisia pumila kot novega živila na seznam Unije novih živil vključuje informacije iz člena 9(3) Uredbe (EU) 2015/2283. V zvezi s tem je treba v skladu s pogoji uporabe prehranskih dopolnil, ki vsebujejo vodnoetanolni ekstraktLabisia pumila, kot jih je predlagal vložnik in ocenila Agencija, potrošnike z ustreznim označevanjem obvestiti, da prehranska dopolnila, ki vsebujejo vodnoetanolni ekstrakt Labisia pumila, lahko uživajo le odrasli, razen nosečnic in doječih mater.

| (14) | Vodnoetanolni ekstrakt Labisia pumila bi bilo treba vključiti na seznam Unije novih živil iz Izvedbene uredbe (EU) 2017/2470. Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/2470 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(14)

Vodnoetanolni ekstrakt Labisia pumila bi bilo treba vključiti na seznam Unije novih živil iz Izvedbene uredbe (EU) 2017/2470. Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/2470 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (15) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

(1)   Vodnoetanolni ekstrakt Labisia pumila je odobren za dajanje na trg v Uniji.

Vodnoetanolni ekstrakt Labisia pumila se vključi na seznam Unije novih živil iz Izvedbene uredbe (EU) 2017/2470.

(2)   Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/2470 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Samo družbi Medika Natura Sdn. Bhd (13) se odobri dajanje novega živila iz člena 1 na trg Unije za obdobje petih let od 6. junija 2023, razen če poznejši vložnik pridobi odobritev za navedeno novo živilo brez sklicevanja na znanstvene podatke, varovane v skladu s členom 3 ali s privolitvijo družbe Medika Natura Sdn. Bhd.

Člen 3

Znanstveni podatki iz vloge, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 26(2) Uredbe (EU) 2015/2283, se v obdobju petih let od datuma začetka veljavnosti te uredbe brez privolitve družbe Medika Natura Sdn. Bhd ne uporabijo v korist poznejšega vložnika.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. maja 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 327, 11.12.2015, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2470 z dne 20. decembra 2017 o oblikovanju seznama Unije novih živil v skladu z Uredbo (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta o novih živilih (UL L 351, 30.12.2017, str. 72).

2

(3)  Direktiva 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (UL L 183, 12.7.2002, str. 51).

3

(4)  Priloga 48.

4

(5)  Priloga 52.

5

(6)  Priloga 53.

6

(7)  Priloga 54.

7

(8)  Priloga 55.

8

(9)  Priloga 91.

9

(10)  Priloga 92.

10

(11)  Priloge 93, 94, 97 in 98.

11

(12)  
  EFSA Journal 2022;20(11):7611.

12

EFSA Journal

(13)  No. 44B Jalan Bola Tampar 13/14 Section 13, 40100 Shah Alam Selangor, Malezija.

13

---

PRILOGA

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/2470 se spremeni:

| (1) | v tabeli 1 (Odobrena nova živila) se vstavi naslednji vnos:










  Odobreno novo živilo | Pogoji za uporabo novih živil | Dodatne posebne zahteve za označevanje | Druge zahteve | Varstvo podatkov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Vodnoetanolni ekstrakt Labisia pumila | Določena kategorija živil | Najvišje dovoljene ravni | 1. | Poimenovanje novega živila pri označevanju živil, ki ga vsebujejo, je ‚vodnoetanolni ekstrakt Labisia pumila’. |

(1)

v tabeli 1 (Odobrena nova živila) se vstavi naslednji vnos:

Odobreno novo živilo

Pogoji za uporabo novih živil

Dodatne posebne zahteve za označevanje

Druge zahteve

Varstvo podatkov

„Vodnoetanolni ekstrakt Labisia pumila

Določena kategorija živil

Najvišje dovoljene ravni

1.

Poimenovanje novega živila pri označevanju živil, ki ga vsebujejo, je ‚vodnoetanolni ekstrakt Labisia pumila’.

| 2. | Označevanje prehranskih dopolnil, ki vsebujejo novo živilo, vključuje izjavo, da jih smejo uživati le osebe, starejše od 18 let, razen nosečnic in doječih mater. |
| --- | --- |

2.

Označevanje prehranskih dopolnil, ki vsebujejo novo živilo, vključuje izjavo, da jih smejo uživati le osebe, starejše od 18 let, razen nosečnic in doječih mater.

Odobreno dne 6. junija 2023. Ta vključitev temelji na pravno zaščitenih znanstvenih dokazih in znanstvenih podatkih, varovanih v skladu s členom 26 Uredbe (EU) 2015/2283.

Vložnik: Medika Natura Sdn. Bhd., No. 44B Jalan Bola Tampar 13/14 Section 13, 40100 Shah Alam Selangor, Malezija. V obdobju varstva podatkov je dajanje novega živila vodnoetanolni ekstrakt Labisia pumila na trg v Uniji odobreno le družbi Medika Natura Sdn. Bhd., razen če poznejši vložnik pridobi odobritev za novo živilo brez sklicevanja na pravno zaščitene znanstvene dokaze ali znanstvene podatke, varovane v skladu s členom 26 Uredbe (EU) 2015/2283, ali s privolitvijo družbe Medika Natura Sdn. Bhd.

Končni datum obdobja varstva podatkov: 6. junij 2028.“

prehranska dopolnila, kot so opredeljena v Direktivi 2002/46/ES, za odraslo populacijo, razen nosečnic in doječih mater

350 mg/dan

| (2) | v tabeli 2 (Specifikacije) se vstavi naslednji vnos:






  Odobreno novo živilo | Specifikacija |
| --- | --- | --- |
| „Vodnoetanolni ekstrakt Labisia pumila | Opis/opredelitev:

  Novo živilo je hidroalkoholni ekstrakt, pridobljen iz posušene cele rastline Labisia pumila (Blume) Fern.-Vill.
  Postopek proizvodnje novega živila se začne s pranjem, sušenjem in mletjem rastline Labisia pumila. Zmleti rastlinski material se nato dvakrat ekstrahira z mešanico vode in etanola (50/50 v/v). Tekoči ekstrakt se nato koncentrira, zmeša z maltodekstrinom (ki se uporablja kot sredstvo za sušenje) v razmerju 2 : 1 in posuši z razprševanjem.

  Značilnosti/sestava (vključno z maltodekstrinom): | velikost delcev: > 90 % skozi mrežno sito 120 (125 μm) |

(2)

v tabeli 2 (Specifikacije) se vstavi naslednji vnos:

Odobreno novo živilo

Specifikacija

„Vodnoetanolni ekstrakt Labisia pumila

Opis/opredelitev:

Novo živilo je hidroalkoholni ekstrakt, pridobljen iz posušene cele rastline Labisia pumila (Blume) Fern.-Vill.

Postopek proizvodnje novega živila se začne s pranjem, sušenjem in mletjem rastline Labisia pumila. Zmleti rastlinski material se nato dvakrat ekstrahira z mešanico vode in etanola (50/50 v/v). Tekoči ekstrakt se nato koncentrira, zmeša z maltodekstrinom (ki se uporablja kot sredstvo za sušenje) v razmerju 2 : 1 in posuši z razprševanjem.

Značilnosti/sestava (vključno z maltodekstrinom):

velikost delcev: > 90 % skozi mrežno sito 120 (125 μm)

| | pepel: < 10 % |
| --- | --- |

pepel: < 10 %

| | v kislini netopen pepel: < 1 % |
| --- | --- |

v kislini netopen pepel: < 1 %

| | vlaga: < 8 % |
| --- | --- |

vlaga: < 8 %

| | etanol: < 1 % (m/m) |
| --- | --- |

etanol: < 1 % (m/m)

| | galna kislina: 2–10 % (m/m) |
| --- | --- |

galna kislina: 2–10 % (m/m)

| | ogljikovi hidrati: 70–90 g/100 g |
| --- | --- |

ogljikovi hidrati: 70–90 g/100 g

| | beljakovine: < 9 % (m/m) |
| --- | --- |

beljakovine: < 9 % (m/m)

| | maščobe skupaj: < 3 % (m/m) |
| --- | --- |

maščobe skupaj: < 3 % (m/m)

| | saponin (kot ardisiacripsin A): < 1,5 % (m/m) |
| --- | --- |

saponin (kot ardisiacripsin A): < 1,5 % (m/m)

Mikrobiološka merila:

| | štetje aerobnih mikroorganizmov na plošči: < 1x104 CFU/g |
| --- | --- |

štetje aerobnih mikroorganizmov na plošči: < 1x104 CFU/g

| | kvasovke in plesni: < 5×102 CFU/g |
| --- | --- |

kvasovke in plesni: < 5×102 CFU/g

| | E. coli: ni zaznana v 10 g |
| --- | --- |

E. coli: ni zaznana v 10 g

| | S. aureus: ni zaznana v 10 g |
| --- | --- |

S. aureus: ni zaznana v 10 g

| | Salmonella: ni zaznana v 25 g |
| --- | --- |

Salmonella: ni zaznana v 25 g

| | P. aeruginosa: ni zaznana v 10 g |
| --- | --- |

P. aeruginosa: ni zaznana v 10 g

CFU: kolonijske enote

m/m: teža na težo“

---

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/52

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/973

z dne 15. maja 2023

o spremembi prilog V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 glede vnosov za Kanado, Čile, Združeno kraljestvo in Združene države Amerike na seznamih tretjih držav, iz katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (1) in zlasti člena 230(1) ter člena 232(1) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2016/429 določa, da morajo pošiljke živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora prihajati iz tretje države ali z ozemlja ali z njenega oz. njegovega območja ali iz njenega oz. njegovega kompartmenta s seznama v skladu s členom 230(1) navedene uredbe, da lahko vstopajo v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2016/429 določa, da morajo pošiljke živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora prihajati iz tretje države ali z ozemlja ali z njenega oz. njegovega območja ali iz njenega oz. njegovega kompartmenta s seznama v skladu s členom 230(1) navedene uredbe, da lahko vstopajo v Unijo.

| (2) | V Delegirani uredbi Komisije (EU) 2020/692 (2) so določene zahteve za zdravstveno varstvo živali, ki jih morajo pošiljke določenih vrst in kategorij živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora iz tretjih držav ali z ozemelj ali z njihovih območij ali, v primeru živali iz akvakulture, iz njihovih kompartmentov izpolnjevati za vstop v Unijo. |
| --- | --- |

(2)

V Delegirani uredbi Komisije (EU) 2020/692 (2) so določene zahteve za zdravstveno varstvo živali, ki jih morajo pošiljke določenih vrst in kategorij živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora iz tretjih držav ali z ozemelj ali z njihovih območij ali, v primeru živali iz akvakulture, iz njihovih kompartmentov izpolnjevati za vstop v Unijo.

| (3) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/404 (3) določa sezname tretjih držav ali ozemelj ali njihovih območij ali kompartmentov, iz katerih je dovoljen vstop vrst in kategorij živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora, ki spadajo na področje uporabe Delegirane uredbe (EU) 2020/692, v Unijo. |
| --- | --- |

(3)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/404 (3) določa sezname tretjih držav ali ozemelj ali njihovih območij ali kompartmentov, iz katerih je dovoljen vstop vrst in kategorij živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora, ki spadajo na področje uporabe Delegirane uredbe (EU) 2020/692, v Unijo.

| (4) | Natančneje, prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 določata sezname tretjih držav ali ozemelj ali njihovih območij, s katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo. |
| --- | --- |

(4)

Natančneje, prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 določata sezname tretjih držav ali ozemelj ali njihovih območij, s katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo.

| (5) | Kanada je obvestila Komisijo o dveh izbruhih visokopatogene aviarne influence pri perutnini v provincah Ontario (1) in Quebec (1), ki sta bila med 17. aprilom 2023 in 19. aprilom 2023 potrjena z laboratorijsko analizo (RT-PCR). |
| --- | --- |

(5)

Kanada je obvestila Komisijo o dveh izbruhih visokopatogene aviarne influence pri perutnini v provincah Ontario (1) in Quebec (1), ki sta bila med 17. aprilom 2023 in 19. aprilom 2023 potrjena z laboratorijsko analizo (RT-PCR).

| (6) | Poleg tega je Čile obvestil Komisijo o treh izbruhih visokopatogene aviarne influence pri perutnini v regijah Valparaíso (2) in Biobío (1), ki so bili med 18. aprilom 2023 in 20. aprilom 2023 potrjeni z laboratorijsko analizo (RT-PCR). |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega je Čile obvestil Komisijo o treh izbruhih visokopatogene aviarne influence pri perutnini v regijah Valparaíso (2) in Biobío (1), ki so bili med 18. aprilom 2023 in 20. aprilom 2023 potrjeni z laboratorijsko analizo (RT-PCR).

| (7) | Poleg tega je Združeno kraljestvo obvestilo Komisijo o šestih izbruhih visokopatogene aviarne influence pri perutnini v grofijah Devon (1), South Yorkshire (1) in Yorkshire (1) v Angliji ter v grofiji Powys (3) v Walesu, ki so bili med 31. marcem 2023 in 29. aprilom 2023 potrjeni z laboratorijsko analizo (RT-PCR). |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega je Združeno kraljestvo obvestilo Komisijo o šestih izbruhih visokopatogene aviarne influence pri perutnini v grofijah Devon (1), South Yorkshire (1) in Yorkshire (1) v Angliji ter v grofiji Powys (3) v Walesu, ki so bili med 31. marcem 2023 in 29. aprilom 2023 potrjeni z laboratorijsko analizo (RT-PCR).

| (8) | Po teh nedavnih izbruhih visokopatogene aviarne influence so veterinarski organi Kanade, Čila in Združenega kraljestva okrog prizadetih obratov vzpostavili 10-kilometrska območja z omejitvami in izvedli politiko pokončanja za nadzor prisotnosti visokopatogene aviarne influence in omejitev širjenja navedene bolezni. |
| --- | --- |

(8)

Po teh nedavnih izbruhih visokopatogene aviarne influence so veterinarski organi Kanade, Čila in Združenega kraljestva okrog prizadetih obratov vzpostavili 10-kilometrska območja z omejitvami in izvedli politiko pokončanja za nadzor prisotnosti visokopatogene aviarne influence in omejitev širjenja navedene bolezni.

| (9) | Kanada, Čile in Združeno kraljestvo so Komisiji predložili informacije o epidemioloških razmerah na svojem ozemlju in o ukrepih, ki so jih sprejele za preprečitev nadaljnjega širjenja visokopatogene aviarne influence. Komisija je ocenila navedene informacije. Na podlagi navedene ocene in za varovanje zdravstvenega statusa živali v Uniji ne bi smel biti več dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi z območij z omejitvami, ki so jih vzpostavili veterinarski organi Kanade, Čila in Združenega kraljestva zaradi nedavnih izbruhov visokopatogene aviarne influence, v Unijo. |
| --- | --- |

(9)

Kanada, Čile in Združeno kraljestvo so Komisiji predložili informacije o epidemioloških razmerah na svojem ozemlju in o ukrepih, ki so jih sprejele za preprečitev nadaljnjega širjenja visokopatogene aviarne influence. Komisija je ocenila navedene informacije. Na podlagi navedene ocene in za varovanje zdravstvenega statusa živali v Uniji ne bi smel biti več dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi z območij z omejitvami, ki so jih vzpostavili veterinarski organi Kanade, Čila in Združenega kraljestva zaradi nedavnih izbruhov visokopatogene aviarne influence, v Unijo.

| (10) | Kanada je predložila posodobljene informacije o epidemioloških razmerah na svojem ozemlju v zvezi z osmimi izbruhi visokopatogene aviarne influence v obratih s perutnino v provincah Britanska Kolumbija (4), Ontario (3) in Quebec (1), ki so bili potrjeni med 5. aprilom 2022 in 1. decembrom 2022. |
| --- | --- |

(10)

Kanada je predložila posodobljene informacije o epidemioloških razmerah na svojem ozemlju v zvezi z osmimi izbruhi visokopatogene aviarne influence v obratih s perutnino v provincah Britanska Kolumbija (4), Ontario (3) in Quebec (1), ki so bili potrjeni med 5. aprilom 2022 in 1. decembrom 2022.

| (11) | Poleg tega je Združeno kraljestvo predložilo posodobljene informacije o epidemioloških razmerah na svojem ozemlju v zvezi z 58 izbruhi visokopatogene aviarne influence v obratih s perutnino v grofijah Cumbria (1), Herefordshire (1), Lincolnshire (6), Norfolk (42), North Yorkshire (1), Staffordshire (1) Suffolk (4), Worcestershire (1) in Yorkshire (1) v Angliji v Združenem kraljestvu, ki so bili potrjeni med 3. septembrom 2022 in 10. marcem 2023. |
| --- | --- |

(11)

Poleg tega je Združeno kraljestvo predložilo posodobljene informacije o epidemioloških razmerah na svojem ozemlju v zvezi z 58 izbruhi visokopatogene aviarne influence v obratih s perutnino v grofijah Cumbria (1), Herefordshire (1), Lincolnshire (6), Norfolk (42), North Yorkshire (1), Staffordshire (1) Suffolk (4), Worcestershire (1) in Yorkshire (1) v Angliji v Združenem kraljestvu, ki so bili potrjeni med 3. septembrom 2022 in 10. marcem 2023.

| (12) | Kanada in Združeno kraljestvo sta prav tako predložila informacije o ukrepih, ki sta jih sprejela za preprečitev nadaljnjega širjenja visokopatogene aviarne influence. Zlasti po navedenih izbruhih navedene bolezni sta Kanada in Združeno kraljestvo izvedla politiko pokončanja za obvladovanje in omejitev širjenja navedene bolezni, ter dokončala tudi potrebne ukrepe čiščenja in razkuževanja po izvedbi politike pokončanja v okuženih obratih s perutnino na svojih ozemljih. |
| --- | --- |

(12)

Kanada in Združeno kraljestvo sta prav tako predložila informacije o ukrepih, ki sta jih sprejela za preprečitev nadaljnjega širjenja visokopatogene aviarne influence. Zlasti po navedenih izbruhih navedene bolezni sta Kanada in Združeno kraljestvo izvedla politiko pokončanja za obvladovanje in omejitev širjenja navedene bolezni, ter dokončala tudi potrebne ukrepe čiščenja in razkuževanja po izvedbi politike pokončanja v okuženih obratih s perutnino na svojih ozemljih.

| (13) | Komisija je ocenila informacije, ki sta jih predložila Kanada in Združeno kraljestvo, in ugotovila, da so bili izbruhi visokopatogene aviarne influence v obratih s perutnino odpravljeni in da ni več tveganja, povezanega z vstopom v Unijo perutninskega blaga z območij Kanade in Združenega kraljestva, s katerih je bil vstop perutninskega blaga v Unijo začasno ustavljen po navedenih izbruhih. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je ocenila informacije, ki sta jih predložila Kanada in Združeno kraljestvo, in ugotovila, da so bili izbruhi visokopatogene aviarne influence v obratih s perutnino odpravljeni in da ni več tveganja, povezanega z vstopom v Unijo perutninskega blaga z območij Kanade in Združenega kraljestva, s katerih je bil vstop perutninskega blaga v Unijo začasno ustavljen po navedenih izbruhih.

| (14) | Prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 bi bilo zato treba spremeniti, da se upoštevajo trenutne epidemiološke razmere v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco v Kanadi, Čilu in Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

(14)

Prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 bi bilo zato treba spremeniti, da se upoštevajo trenutne epidemiološke razmere v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco v Kanadi, Čilu in Združenem kraljestvu.

| (15) | Ob upoštevanju trenutnih epidemioloških razmer v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco v Kanadi, Čilu in Združenem kraljestvu ter resnega tveganja za vnos te bolezni v Unijo bi morale spremembe prilog V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404, uvedene s to uredbo, začeti veljati čim prej. |
| --- | --- |

(15)

Ob upoštevanju trenutnih epidemioloških razmer v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco v Kanadi, Čilu in Združenem kraljestvu ter resnega tveganja za vnos te bolezni v Unijo bi morale spremembe prilog V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404, uvedene s to uredbo, začeti veljati čim prej.

| (16) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2023/868 (4) sta bili prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 spremenjeni s spremembo vrstice za območje US-2.278 v prilogah V in XIV, tako da se je določil datum odprtja za to predhodno zaprto območje pri vnosih za Združene države Amerike. Ker je bila odkrita napaka v zvezi z datumom odprtja območja US-2.278 v prilogah V in XIV, bi bilo treba ustrezno popraviti vrstico za območje US-2.278 v prilogah V in XIV. Ta popravek bi se moral uporabljati od datuma začetka uporabe Izvedbene uredbe (EU) 2023/868. |
| --- | --- |

(16)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2023/868 (4) sta bili prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 spremenjeni s spremembo vrstice za območje US-2.278 v prilogah V in XIV, tako da se je določil datum odprtja za to predhodno zaprto območje pri vnosih za Združene države Amerike. Ker je bila odkrita napaka v zvezi z datumom odprtja območja US-2.278 v prilogah V in XIV, bi bilo treba ustrezno popraviti vrstico za območje US-2.278 v prilogah V in XIV. Ta popravek bi se moral uporabljati od datuma začetka uporabe Izvedbene uredbe (EU) 2023/868.

| (17) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(17)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 se spremenita v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Popravek Izvedbene uredbe (EU) 2021/404

1.   V Prilogi V, del 1, oddelek B, se pri vnosu za Združene države Amerike vrstica za območje US-2.278 nadomesti z naslednjim:

| „US

  Združene države Amerike | US-2.278 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 23.9.2022 | 31.3.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„US

Združene države Amerike

US-2.278

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

23.9.2022

31.3.2023“;

2.   V Prilogi XIV, del 1, oddelek B, se pri vnosu za Združene države Amerike vrstica za območje US-2.278 nadomesti z naslednjim:

| „US

  Združene države Amerike | US-2.278 | POU, RAT | N, P1 | | 23.9.2022 | 31.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 23.9.2022 | 31.3.2023“; |

„US

Združene države Amerike

US-2.278

POU, RAT

N, P1

23.9.2022

31.3.2023

GBM

P1

23.9.2022

31.3.2023“;

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 2 pa se uporablja od 29. aprila 2023.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. maja 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/692 z dne 30. januarja 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za vstop pošiljk nekaterih živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora v Unijo ter za njihove premike in ravnanje z njimi po vstopu (UL L 174, 3.6.2020, str. 379).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/404 z dne 24. marca 2021 o določitvi seznamov tretjih držav, njihovih ozemelj ali območij, s katerih je dovoljen vstop živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora v Unijo v skladu z Uredbo (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 114, 31.3.2021, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/868 z dne 27. aprila 2023 o spremembi prilog V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 glede vnosov za Kanado, Čile, Združeno kraljestvo in Združene države Amerike na seznamih tretjih držav, iz katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo (UL L 113, 28.4.2023, str. 12).

4

---

PRILOGA

Prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 se spremenita:

| (1) | Priloga V se spremeni:






  (a) | v delu 1 se oddelek B spremeni:






  (i) | pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.8 nadomesti z naslednjim:











  „CA

  Kanada | CA-2.8 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 5.4.2022 | 21.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(1)

Priloga V se spremeni:

(a)

v delu 1 se oddelek B spremeni:

(i)

pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.8 nadomesti z naslednjim:

„CA

Kanada

CA-2.8

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

5.4.2022

21.4.2023“;

| (ii) | pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.52 nadomesti z naslednjim:











  „CA

  Kanada | CA-2.52 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 3.5.2022 | 21.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(ii)

pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.52 nadomesti z naslednjim:

„CA

Kanada

CA-2.52

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

3.5.2022

21.4.2023“;

| (iii) | pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.54 nadomesti z naslednjim:











  „CA

  Kanada | CA-2.54 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 3.5.2022 | 21.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(iii)

pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.54 nadomesti z naslednjim:

„CA

Kanada

CA-2.54

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

3.5.2022

21.4.2023“;

| (iv) | pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.65 nadomesti z naslednjim:











  „CA

  Kanada | CA-2.65 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022 | 21.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(iv)

pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.65 nadomesti z naslednjim:

„CA

Kanada

CA-2.65

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

18.5.2022

21.4.2023“;

| (v) | pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.148 nadomesti z naslednjim:











  „CA

  Kanada | CA-2.148 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 16.10.2022 | 21.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(v)

pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.148 nadomesti z naslednjim:

„CA

Kanada

CA-2.148

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

16.10.2022

21.4.2023“;

| (vi) | pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.153 nadomesti z naslednjim:











  „CA

  Kanada | CA-2.153 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 19.11.2022 | 21.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(vi)

pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.153 nadomesti z naslednjim:

„CA

Kanada

CA-2.153

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

19.11.2022

21.4.2023“;

| (vii) | pri vnosu za Kanado se vrstici za območji CA-2.161 in CA-2.162 nadomestita z naslednjim:











  „CA

  Kanada | CA-2.161 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 29.11.2022 | 21.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.162 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 1.12.2022 | 21.4.2023“; |

(vii)

pri vnosu za Kanado se vrstici za območji CA-2.161 in CA-2.162 nadomestita z naslednjim:

„CA

Kanada

CA-2.161

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

29.11.2022

21.4.2023

CA-2.162

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

1.12.2022

21.4.2023“;

| (viii) | pri vnosu za Kanado se za vrstico za območje CA-2.183 dodata naslednji vrstici za območji CA-2.184 in CA-2.185:











  „CA

  Kanada | CA-2.184 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 17.4.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.185 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 19.4.2023“; | |

(viii)

pri vnosu za Kanado se za vrstico za območje CA-2.183 dodata naslednji vrstici za območji CA-2.184 in CA-2.185:

„CA

Kanada

CA-2.184

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

17.4.2023

CA-2.185

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

19.4.2023“;

| (ix) | pri vnosu za Čile se za vrstico za območje CL-2.7 dodajo naslednje vrstice za območja CL-2.8, CL-2.9 in CL-2.10:











  „CL

  Čile | CL-2.8 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 18.4.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CL-2.9 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.4.2023 | |
| CL-2.10 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.4.2023“; | |

(ix)

pri vnosu za Čile se za vrstico za območje CL-2.7 dodajo naslednje vrstice za območja CL-2.8, CL-2.9 in CL-2.10:

„CL

Čile

CL-2.8

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

18.4.2023

CL-2.9

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.4.2023

CL-2.10

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.4.2023“;

| (x) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.138 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.138 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 3.9.2022 | 18.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(x)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.138 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.138

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

3.9.2022

18.4.2023“;

| (xi) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.148 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.148 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 19.9.2022 | 23.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(xi)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.148 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.148

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

19.9.2022

23.4.2023“;

| (xii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.153 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.153 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 24.9.2022 | 14.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(xii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.153 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.153

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

24.9.2022

14.4.2023“;

| (xiii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.155 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.155 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 27.9.2022 | 23.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(xiii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.155 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.155

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

27.9.2022

23.4.2023“;

| (xiv) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.159 in GB-2.160 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.159 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 1.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.160 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 1.10.2022 | 23.4.2023“; |

(xiv)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.159 in GB-2.160 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.159

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

1.10.2022

23.4.2023

GB-2.160

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

1.10.2022

23.4.2023“;

| (xv) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.162 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.162 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 4.10.2022 | 14.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(xv)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.162 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.162

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

4.10.2022

14.4.2023“;

| (xvi) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.164 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.164 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 4.10.2022 | 23.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(xvi)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.164 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.164

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

4.10.2022

23.4.2023“;

| (xvii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.167 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.167 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 6.10.2022 | 23.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(xvii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.167 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.167

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

6.10.2022

23.4.2023“;

| (xviii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.171 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.171 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 9.10.2022 | 23.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(xviii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.171 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.171

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

9.10.2022

23.4.2023“;

| (xix) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.173 in GB-2.174 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.173 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 10.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.174 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 10.10.2022 | 18.4.2023“; |

(xix)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.173 in GB-2.174 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.173

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

10.10.2022

23.4.2023

GB-2.174

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

10.10.2022

18.4.2023“;

| (xx) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstice za območja GB-2.176, GB-2.177 in GB-2.178 nadomestijo z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.176 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 11.10.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.177 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 11.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.178 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 11.10.2022 | 23.4.2023“; |

(xx)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstice za območja GB-2.176, GB-2.177 in GB-2.178 nadomestijo z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.176

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

11.10.2022

19.4.2023

GB-2.177

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

11.10.2022

23.4.2023

GB-2.178

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

11.10.2022

23.4.2023“;

| (xxi) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.181 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.181 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 12.10.2022 | 23.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(xxi)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.181 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.181

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

12.10.2022

23.4.2023“;

| (xxii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstice za območja GB-2.186, GB-2.187 in GB-2.188 nadomestijo z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.186 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 14.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.187 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 14.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.188 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 15.10.2022 | 19.4.2023“; |

(xxii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstice za območja GB-2.186, GB-2.187 in GB-2.188 nadomestijo z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.186

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

14.10.2022

23.4.2023

GB-2.187

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

14.10.2022

23.4.2023

GB-2.188

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

15.10.2022

19.4.2023“;

| (xxiii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.190 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.190 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 16.10.2022 | 14.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(xxiii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.190 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.190

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

16.10.2022

14.4.2023“;

| (xxiv) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.192 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.192 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 16.10.2022 | 23.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(xxiv)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.192 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.192

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

16.10.2022

23.4.2023“;

| (xxv) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.196 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.196 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 18.10.2022 | 23.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(xxv)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.196 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.196

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

18.10.2022

23.4.2023“;

| (xxvi) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstice za območja GB-2.199, GB-2.200 in GB-2.201 nadomestijo z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.199 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 18.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.200 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 19.10.2022 | 19.4.2023 |
| GB-2.201 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 19.10.2022 | 23.4.2023“; |

(xxvi)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstice za območja GB-2.199, GB-2.200 in GB-2.201 nadomestijo z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.199

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

18.10.2022

23.4.2023

GB-2.200

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

19.10.2022

19.4.2023

GB-2.201

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

19.10.2022

23.4.2023“;

| (xxvii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstice za območja GB-2.205, GB-2.206 in GB-2.207 nadomestijo z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.205 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.206 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 21.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.207 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 21.10.2022 | 19.4.2023“; |

(xxvii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstice za območja GB-2.205, GB-2.206 in GB-2.207 nadomestijo z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.205

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.10.2022

23.4.2023

GB-2.206

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

21.10.2022

23.4.2023

GB-2.207

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

21.10.2022

19.4.2023“;

| (xxviii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.210 in GB-2.111 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.210 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 22.10.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.211 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 22.10.2022 | 30.4.2023“; |

(xxviii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.210 in GB-2.111 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.210

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

22.10.2022

19.4.2023

GB-2.211

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

22.10.2022

30.4.2023“;

| (xxix) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.214 in GB-2.215 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.214 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 23.10.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.215 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 23.10.2022 | 23.4.2023“; |

(xxix)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.214 in GB-2.215 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.214

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

23.10.2022

19.4.2023

GB-2.215

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

23.10.2022

23.4.2023“;

| (xxx) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.221 in GB-2.222 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.221 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 26.10.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.222 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 26.10.2022 | 22.4.2023“; |

(xxx)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.221 in GB-2.222 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.221

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

26.10.2022

19.4.2023

GB-2.222

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

26.10.2022

22.4.2023“;

| (xxxi) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.225 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.225 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 28.10.2022 | 23.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(xxxi)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.225 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.225

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

28.10.2022

23.4.2023“;

| (xxxii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.228 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.228 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 29.10.2022 | 22.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(xxxii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.228 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.228

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

29.10.2022

22.4.2023“;

| (xxxiii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.234 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.234 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 1.11.2022 | 22.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(xxxiii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.234 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.234

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

1.11.2022

22.4.2023“;

| (xxxiv) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.237 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.237 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2.11.2022 | 19.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(xxxiv)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.237 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.237

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2.11.2022

19.4.2023“;

| (xxxv) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.239 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.239 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 3.11.2022 | 23.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(xxxv)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.239 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.239

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

3.11.2022

23.4.2023“;

| (xxxvi) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.245 in GB-2.246 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.245 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 6.11.2022 | 18.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.246 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 6.11.2022 | 19.4.2023“; |

(xxxvi)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.245 in GB-2.246 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.245

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

6.11.2022

18.4.2023

GB-2.246

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

6.11.2022

19.4.2023“;

| (xxxvii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.250 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.250 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 9.11.2022 | 23.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(xxxvii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.250 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.250

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

9.11.2022

23.4.2023“;

| (xxxviii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.259 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.259 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 16.11.2022 | 20.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(xxxviii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.259 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.259

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

16.11.2022

20.4.2023“;

| (xxxix) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.263 in GB-2.264 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.263 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.11.2022 | 16.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.264 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.11.2022 | 30.4.2023“; |

(xxxix)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.263 in GB-2.264 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.263

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.11.2022

16.4.2023

GB-2.264

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.11.2022

30.4.2023“;

| (xl) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.268 in GB-2.269 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.268 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 23.11.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.269 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 26.11.2022 | 22.4.2023“; |

(xl)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.268 in GB-2.269 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.268

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

23.11.2022

19.4.2023

GB-2.269

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

26.11.2022

22.4.2023“;

| (xli) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.276 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.276 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 13.12.2022 | 16.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(xli)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.276 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.276

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

13.12.2022

16.4.2023“;

| (xlii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.278 in GB-2.279 nadomestita z naslednjim:












  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.278 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | | 15.12.2022 | 24.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.279 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | | 15.12.2022 | 13.4.2023“; |

(xlii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.278 in GB-2.279 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.278

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

15.12.2022

24.4.2023

GB-2.279

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

15.12.2022

13.4.2023“;

| (xliii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.281 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.281 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.12.2022 | 23.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(xliii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.281 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.281

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.12.2022

23.4.2023“;

| (xliv) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.284 in GB-2.285 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.284 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 30.12.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.285 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 4.1.2023 | 18.4.2023“; |

(xliv)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.284 in GB-2.285 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.284

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

30.12.2022

23.4.2023

GB-2.285

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

4.1.2023

18.4.2023“;

| (xlv) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.287 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.287 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 10.1.2023 | 19.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(xlv)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.287 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.287

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

10.1.2023

19.4.2023“;

| (xlvi) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.289 in GB-2.290 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.289 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 12.1.2023 | 18.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.290 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 12.1.2023 | 18.4.2023“; |

(xlvi)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.289 in GB-2.290 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.289

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

12.1.2023

18.4.2023

GB-2.290

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

12.1.2023

18.4.2023“;

| (xlvii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.295 in GB-2.296 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.295 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 21.2.2023 | 27.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.296 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 10.3.2023 | 4.5.2023“; |

(xlvii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.295 in GB-2.296 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.295

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

21.2.2023

27.4.2023

GB-2.296

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

10.3.2023

4.5.2023“;

| (xlviii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se za vrstico za območje GB-2.296 dodajo naslednje vrstice za območja GB-2.297 do GB-2.302:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.297 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 31.3.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.298 | N, P1 | | 13.4.2023 | |
| GB-2.299 | N, P1 | | 13.4.2023 | |
| GB-2.300 | N, P1 | | 23.4.2023 | |
| GB-2.301 | N, P1 | | 27.4.2023 | |
| GB-2.302 | N, P1 | | 29.4.2023“; | |

(xlviii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se za vrstico za območje GB-2.296 dodajo naslednje vrstice za območja GB-2.297 do GB-2.302:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.297

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

31.3.2023

GB-2.298

N, P1

13.4.2023

GB-2.299

N, P1

13.4.2023

GB-2.300

N, P1

23.4.2023

GB-2.301

N, P1

27.4.2023

GB-2.302

N, P1

29.4.2023“;

| (b) | del 2 se spremeni:






  (i) | pri vnosu za Kanado se za opisom območja CA-2.183 dodajo naslednji opisi območij CA-2.184 do CA-2.185:







  „Kanada | CA-2.184 | Quebec- Latitude 45.74, Longitude -72.72
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Sainte-Hélène-de-Bagot and Saint-Eugene-de-Grantham.
  10km SZ: Sainte-Hélène-de-Bagot, Saint-Eugène-de-Grantham, Saint-Germain de-Grantham, Saint-Guillaume, Saint-Hugues, Saint-Liboire, Sait-Nazaire-d’Acton, Saint-Simon-De-Bagot, Saint-Théodore-d’Acton, and Upton |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.185 | Ontario- Latitude 43.01, Longitude -80.29
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Waterford and Wilsonville
  10km SZ: Hagersville, Ohsweken, Simcoe, Townsend, Waterford, and Wilsonville“; |

(b)

del 2 se spremeni:

(i)

pri vnosu za Kanado se za opisom območja CA-2.183 dodajo naslednji opisi območij CA-2.184 do CA-2.185:

„Kanada

CA-2.184

Quebec- Latitude 45.74, Longitude -72.72

The municipalities involved are:

3km PZ: Sainte-Hélène-de-Bagot and Saint-Eugene-de-Grantham.

10km SZ: Sainte-Hélène-de-Bagot, Saint-Eugène-de-Grantham, Saint-Germain de-Grantham, Saint-Guillaume, Saint-Hugues, Saint-Liboire, Sait-Nazaire-d’Acton, Saint-Simon-De-Bagot, Saint-Théodore-d’Acton, and Upton

CA-2.185

Ontario- Latitude 43.01, Longitude -80.29

The municipalities involved are:

3km PZ: Waterford and Wilsonville

10km SZ: Hagersville, Ohsweken, Simcoe, Townsend, Waterford, and Wilsonville“;

| (ii) | pri vnosu za Čile se za opisom območja CL-2.7 dodajo naslednji opisi območij CL-2.8, CL-2.9 in CL-2.10:







  „Čile | CL-2.8 | Valparaíso Region, Province of Quillota, Commune of Hijuelas.
  Latitude -32.804 Longitude -71.052
  PZ: Communities: Romeral, San Rafael
  SZ: Communities: Purehue, Ocoa |
| --- | --- | --- | --- |
| CL-2.9 | Valparaíso Region, Province of Quillota, Commune of Nogales
  Latitude -32,744967 Longitude -71,180022
  PZ :Communities: La Peña
  SZ: Communities: Melón, Ex asentamiento El Melón, El Chamisal, Pucalán, Los Maquis, Nueva Pucalán, Rosario, El Navío, El Olivo, Garretón |
| CL-2.10 | Biobío Region, Province of Concepción
  latitude -36.809390, longitude -72.717702
  PZ: Commune of Florida, Communities: Chequén
  SZ: Commune of Florida, and part of commune of Tomé (a zone of 26 km2, separated by a highway). Communities: Porvenir, San Lorenzo, San Juan, Bodega, Peninhueque, Roa, Granerillos“; |

(ii)

pri vnosu za Čile se za opisom območja CL-2.7 dodajo naslednji opisi območij CL-2.8, CL-2.9 in CL-2.10:

„Čile

CL-2.8

Valparaíso Region, Province of Quillota, Commune of Hijuelas.

Latitude -32.804 Longitude -71.052

PZ: Communities: Romeral, San Rafael

SZ: Communities: Purehue, Ocoa

CL-2.9

Valparaíso Region, Province of Quillota, Commune of Nogales

Latitude -32,744967 Longitude -71,180022

PZ :Communities: La Peña

SZ: Communities: Melón, Ex asentamiento El Melón, El Chamisal, Pucalán, Los Maquis, Nueva Pucalán, Rosario, El Navío, El Olivo, Garretón

CL-2.10

Biobío Region, Province of Concepción

latitude -36.809390, longitude -72.717702

PZ: Commune of Florida, Communities: Chequén

SZ: Commune of Florida, and part of commune of Tomé (a zone of 26 km2, separated by a highway). Communities: Porvenir, San Lorenzo, San Juan, Bodega, Peninhueque, Roa, Granerillos“;

| (iii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se za opisom območja GB-2.296 dodajo naslednji opisi območij GB-2.297 do GB-2.302:







  „Združeno kraljestvo | GB-2.297 | near Newton Abbot, Teignbridge, Devon, England, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N50.52 and Long: W3.64 |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.298 | near Newtown, Powys, Wales, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.57 and Long: W3.30 |
| GB-2.299 | near Leven, East Riding of Yorkshire, Yorkshire, England, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N53.89 and Long: W0.32 |
| GB-2.300 | near Montgomery, Powys, Wales, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.58 and Long: W3.24 |
| GB-2.301 | near Newtown, Powys, Wales, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.57 and Long: W3.29 |
| GB-2.302 | near Cantley, Doncaster, South Yorkshire, England, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N53.53 and Long: W0.99“; |

(iii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se za opisom območja GB-2.296 dodajo naslednji opisi območij GB-2.297 do GB-2.302:

„Združeno kraljestvo

GB-2.297

near Newton Abbot, Teignbridge, Devon, England, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N50.52 and Long: W3.64

GB-2.298

near Newtown, Powys, Wales, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.57 and Long: W3.30

GB-2.299

near Leven, East Riding of Yorkshire, Yorkshire, England, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N53.89 and Long: W0.32

GB-2.300

near Montgomery, Powys, Wales, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.58 and Long: W3.24

GB-2.301

near Newtown, Powys, Wales, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.57 and Long: W3.29

GB-2.302

near Cantley, Doncaster, South Yorkshire, England, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N53.53 and Long: W0.99“;

| (2) | v Prilogi XIV se v delu 1 oddelek B spremeni:






  (i) | pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.8 nadomesti z naslednjim:











  „CA

  Kanada | CA-2.8 | POU, RAT | N, P1 | | 5.4.2022 | 21.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 5.4.2022 | 21.4.2023“; |

(2)

v Prilogi XIV se v delu 1 oddelek B spremeni:

(i)

pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.8 nadomesti z naslednjim:

„CA

Kanada

CA-2.8

POU, RAT

N, P1

5.4.2022

21.4.2023

GBM

P1

5.4.2022

21.4.2023“;

| (ii) | pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.52 nadomesti z naslednjim:











  „CA

  Kanada | CA-2.52 | POU, RAT | N, P1 | | 3.5.2022 | 21.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 3.5.2022 | 21.4.2023“; |

(ii)

pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.52 nadomesti z naslednjim:

„CA

Kanada

CA-2.52

POU, RAT

N, P1

3.5.2022

21.4.2023

GBM

P1

3.5.2022

21.4.2023“;

| (iii) | pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.54 nadomesti z naslednjim:











  „CA

  Kanada | CA-2.54 | POU, RAT | N, P1 | | 3.5.2022 | 21.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 3.5.2022 | 21.4.2023“; |

(iii)

pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.54 nadomesti z naslednjim:

„CA

Kanada

CA-2.54

POU, RAT

N, P1

3.5.2022

21.4.2023

GBM

P1

3.5.2022

21.4.2023“;

| (iv) | pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.65 nadomesti z naslednjim:











  „CA

  Kanada | CA-2.65 | POU, RAT | N, P1 | | 18.5.2022 | 21.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 18.5.2022 | 21.4.2023“; |

(iv)

pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.65 nadomesti z naslednjim:

„CA

Kanada

CA-2.65

POU, RAT

N, P1

18.5.2022

21.4.2023

GBM

P1

18.5.2022

21.4.2023“;

| (v) | pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.148 nadomesti z naslednjim:











  „CA

  Kanada | CA-2.148 | POU, RAT | N, P1 | | 16.10.2022 | 21.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 16.10.2022 | 21.4.2023“; |

(v)

pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.148 nadomesti z naslednjim:

„CA

Kanada

CA-2.148

POU, RAT

N, P1

16.10.2022

21.4.2023

GBM

P1

16.10.2022

21.4.2023“;

| (vi) | pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.153 nadomesti z naslednjim:











  „CA

  Kanada | CA-2.153 | POU, RAT | N, P1 | | 19.11.2022 | 21.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 19.11.2022 | 21.4.2023“; |

(vi)

pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.153 nadomesti z naslednjim:

„CA

Kanada

CA-2.153

POU, RAT

N, P1

19.11.2022

21.4.2023

GBM

P1

19.11.2022

21.4.2023“;

| (vii) | pri vnosu za Kanado se vrstici za območji CA-2.161 in CA-2.162 nadomestita z naslednjim:











  „CA

  Kanada | CA-2.161 | POU, RAT | N, P1 | | 29.11.2022 | 21.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 29.11.2022 | 21.4.2023 |
| CA-2.162 | POU, RAT | N, P1 | | 1.12.2022 | 21.4.2023 |
| GBM | P1 | | 1.12.2022 | 21.4.2023“; |

(vii)

pri vnosu za Kanado se vrstici za območji CA-2.161 in CA-2.162 nadomestita z naslednjim:

„CA

Kanada

CA-2.161

POU, RAT

N, P1

29.11.2022

21.4.2023

GBM

P1

29.11.2022

21.4.2023

CA-2.162

POU, RAT

N, P1

1.12.2022

21.4.2023

GBM

P1

1.12.2022

21.4.2023“;

| (viii) | pri vnosu za Kanado se za vrstico za območje CA-2.183 dodata naslednji vrstici za območji CA-2.184 in CA-2.185:











  „CA

  Kanada | CA-2.184 | POU, RAT | N, P1 | | 17.4.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 17.4.2023 | |
| CA-2.185 | POU, RAT | N, P1 | | 19.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 19.4.2023“; | |

(viii)

pri vnosu za Kanado se za vrstico za območje CA-2.183 dodata naslednji vrstici za območji CA-2.184 in CA-2.185:

„CA

Kanada

CA-2.184

POU, RAT

N, P1

17.4.2023

GBM

P1

17.4.2023

CA-2.185

POU, RAT

N, P1

19.4.2023

GBM

P1

19.4.2023“;

| (ix) | pri vnosu za Čile se za vrstico za območje CL-2.7 dodajo naslednje vrstice za območja CL-2.8, CL-2.9 in CL-2.10:











  „CL

  Čile | CL-2.8 | POU, RAT | N, P1 | | 18.4.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 18.4.2023 | |
| CL-2.9 | POU, RAT | N, P1 | | 20.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 20.4.2023 | |
| CL-2.10 | POU, RAT | N, P1 | | 20.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 20.4.2023“; | |

(ix)

pri vnosu za Čile se za vrstico za območje CL-2.7 dodajo naslednje vrstice za območja CL-2.8, CL-2.9 in CL-2.10:

„CL

Čile

CL-2.8

POU, RAT

N, P1

18.4.2023

GBM

P1

18.4.2023

CL-2.9

POU, RAT

N, P1

20.4.2023

GBM

P1

20.4.2023

CL-2.10

POU, RAT

N, P1

20.4.2023

GBM

P1

20.4.2023“;

| (x) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.138 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.138 | POU, RAT | N, P1 | | 3.9.2022 | 18.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 3.9.2022 | 18.4.2023“; |

(x)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.138 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.138

POU, RAT

N, P1

3.9.2022

18.4.2023

GBM

P1

3.9.2022

18.4.2023“;

| (xi) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.148 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.148 | POU, RAT | N, P1 | | 19.9.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 19.9.2022 | 23.4.2023“; |

(xi)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.148 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.148

POU, RAT

N, P1

19.9.2022

23.4.2023

GBM

P1

19.9.2022

23.4.2023“;

| (xii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.153 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.153 | POU, RAT | N, P1 | | 24.9.2022 | 14.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 24.9.2022 | 14.4.2023“; |

(xii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.153 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.153

POU, RAT

N, P1

24.9.2022

14.4.2023

GBM

P1

24.9.2022

14.4.2023“;

| (xiii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.155 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.155 | POU, RAT | N, P1 | | 27.9.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 27.9.2022 | 23.4.2023“; |

(xiii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.155 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.155

POU, RAT

N, P1

27.9.2022

23.4.2023

GBM

P1

27.9.2022

23.4.2023“;

| (xiv) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.159 in GB-2.160 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.159 | POU, RAT | N, P1 | | 1.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 1.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.160 | POU, RAT | N, P1 | | 1.10.2022 | 23.4.2023 |
| GBM | P1 | | 1.10.2022 | 23.4.2023“; |

(xiv)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.159 in GB-2.160 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.159

POU, RAT

N, P1

1.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

1.10.2022

23.4.2023

GB-2.160

POU, RAT

N, P1

1.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

1.10.2022

23.4.2023“;

| (xv) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.162 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.162 | POU, RAT | N, P1 | | 4.10.2022 | 14.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 4.10.2022 | 14.4.2023“; |

(xv)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.162 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.162

POU, RAT

N, P1

4.10.2022

14.4.2023

GBM

P1

4.10.2022

14.4.2023“;

| (xvi) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.164 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.164 | POU, RAT | N, P1 | | 4.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 4.10.2022 | 23.4.2023“; |

(xvi)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.164 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.164

POU, RAT

N, P1

4.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

4.10.2022

23.4.2023“;

| (xvii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.167 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.167 | POU, RAT | N, P1 | | 6.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 6.10.2022 | 23.4.2023“; |

(xvii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.167 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.167

POU, RAT

N, P1

6.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

6.10.2022

23.4.2023“;

| (xviii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.171 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.171 | POU, RAT | N, P1 | | 9.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 9.10.2022 | 23.4.2023“; |

(xviii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.171 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.171

POU, RAT

N, P1

9.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

9.10.2022

23.4.2023“;

| (xix) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.173 in GB-2.174 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.173 | POU, RAT | N, P1 | | 10.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 10.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.174 | POU, RAT | N, P1 | | 10.10.2022 | 18.4.2023 |
| GBM | P1 | | 10.10.2022 | 18.4.2023“; |

(xix)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.173 in GB-2.174 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.173

POU, RAT

N, P1

10.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

10.10.2022

23.4.2023

GB-2.174

POU, RAT

N, P1

10.10.2022

18.4.2023

GBM

P1

10.10.2022

18.4.2023“;

| (xx) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstice za območja GB-2.176, GB-2.177 in GB-2.178 nadomestijo z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.176 | POU, RAT | N, P1 | | 11.10.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 11.10.2022 | 19.4.2023 |
| GB-2.177 | POU, RAT | N, P1 | | 11.10.2022 | 23.4.2023 |
| GBM | P1 | | 11.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.178 | POU, RAT | N, P1 | | 11.10.2022 | 23.4.2023 |
| GBM | P1 | | 11.10.2022 | 23.4.2023“; |

(xx)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstice za območja GB-2.176, GB-2.177 in GB-2.178 nadomestijo z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.176

POU, RAT

N, P1

11.10.2022

19.4.2023

GBM

P1

11.10.2022

19.4.2023

GB-2.177

POU, RAT

N, P1

11.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

11.10.2022

23.4.2023

GB-2.178

POU, RAT

N, P1

11.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

11.10.2022

23.4.2023“;

| (xxi) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.181 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.181 | POU, RAT | N, P1 | | 12.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 12.10.2022 | 23.4.2023“; |

(xxi)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.181 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.181

POU, RAT

N, P1

12.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

12.10.2022

23.4.2023“;

| (xxii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstice za območja GB-2.186 do GB-2.188 nadomestijo z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.186 | POU, RAT | N, P1 | | 14.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 14.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.187 | POU, RAT | N, P1 | | 14.10.2022 | 23.4.2023 |
| GBM | P1 | | 14.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.188 | POU, RAT | N, P1 | | 15.10.2022 | 19.4.2023 |
| GBM | P1 | | 15.10.2022 | 19.4.2023“; |

(xxii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstice za območja GB-2.186 do GB-2.188 nadomestijo z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.186

POU, RAT

N, P1

14.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

14.10.2022

23.4.2023

GB-2.187

POU, RAT

N, P1

14.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

14.10.2022

23.4.2023

GB-2.188

POU, RAT

N, P1

15.10.2022

19.4.2023

GBM

P1

15.10.2022

19.4.2023“;

| (xxiii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.190 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.190 | POU, RAT | N, P1 | | 16.10.2022 | 14.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 16.10.2022 | 14.4.2023“; |

(xxiii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.190 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.190

POU, RAT

N, P1

16.10.2022

14.4.2023

GBM

P1

16.10.2022

14.4.2023“;

| (xxiv) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.192 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.192 | POU, RAT | N, P1 | | 16.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 16.10.2022 | 23.4.2023“; |

(xxiv)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.192 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.192

POU, RAT

N, P1

16.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

16.10.2022

23.4.2023“;

| (xxv) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.196 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.196 | POU, RAT | N, P1 | | 18.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 18.10.2022 | 23.4.2023“; |

(xxv)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.196 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.196

POU, RAT

N, P1

18.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

18.10.2022

23.4.2023“;

| (xxvi) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstice za območja GB-2.199, GB-2.200 in GB-2.201 nadomestijo z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.199 | POU, RAT | N, P1 | | 18.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 18.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.200 | POU, RAT | N, P1 | | 19.10.2022 | 19.4.2023 |
| GBM | P1 | | 19.10.2022 | 19.4.2023 |
| GB-2.201 | POU, RAT | N, P1 | | 19.10.2022 | 23.4.2023 |
| GBM | P1 | | 19.10.2022 | 23.4.2023“; |

(xxvi)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstice za območja GB-2.199, GB-2.200 in GB-2.201 nadomestijo z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.199

POU, RAT

N, P1

18.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

18.10.2022

23.4.2023

GB-2.200

POU, RAT

N, P1

19.10.2022

19.4.2023

GBM

P1

19.10.2022

19.4.2023

GB-2.201

POU, RAT

N, P1

19.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

19.10.2022

23.4.2023“;

| (xxvii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstice za območja GB-2.205, GB-2.206 in GB-2.207 nadomestijo z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.205 | POU, RAT | N, P1 | | 20.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 20.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.206 | POU, RAT | N, P1 | | 21.10.2022 | 23.4.2023 |
| GBM | P1 | | 21.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.207 | POU, RAT | N, P1 | | 21.10.2022 | 19.4.2023 |
| GBM | P1 | | 21.10.2022 | 19.4.2023“; |

(xxvii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstice za območja GB-2.205, GB-2.206 in GB-2.207 nadomestijo z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.205

POU, RAT

N, P1

20.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

20.10.2022

23.4.2023

GB-2.206

POU, RAT

N, P1

21.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

21.10.2022

23.4.2023

GB-2.207

POU, RAT

N, P1

21.10.2022

19.4.2023

GBM

P1

21.10.2022

19.4.2023“;

| (xxviii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.210 in GB-2.211 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.210 | POU, RAT | N, P1 | | 22.10.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 22.10.2022 | 19.4.2023 |
| GB-2.211 | POU, RAT | N, P1 | | 22.10.2022 | 30.4.2023 |
| GBM | P1 | | 22.10.2022 | 30.4.2023“; |

(xxviii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.210 in GB-2.211 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.210

POU, RAT

N, P1

22.10.2022

19.4.2023

GBM

P1

22.10.2022

19.4.2023

GB-2.211

POU, RAT

N, P1

22.10.2022

30.4.2023

GBM

P1

22.10.2022

30.4.2023“;

| (xxix) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.214 in GB-2.215 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.214 | POU, RAT | N, P1 | | 23.10.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 23.10.2022 | 19.4.2023 |
| GB-2.215 | POU, RAT | N, P1 | | 23.10.2022 | 23.4.2023 |
| GBM | P1 | | 23.10.2022 | 23.4.2023“; |

(xxix)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.214 in GB-2.215 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.214

POU, RAT

N, P1

23.10.2022

19.4.2023

GBM

P1

23.10.2022

19.4.2023

GB-2.215

POU, RAT

N, P1

23.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

23.10.2022

23.4.2023“;

| (xxx) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.221 in GB-2.222 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.221 | POU, RAT | N, P1 | | 26.10.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 26.10.2022 | 19.4.2023 |
| GB-2.222 | POU, RAT | N, P1 | | 26.10.2022 | 22.4.2023 |
| GBM | P1 | | 26.10.2022 | 22.4.2023“; |

(xxx)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.221 in GB-2.222 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.221

POU, RAT

N, P1

26.10.2022

19.4.2023

GBM

P1

26.10.2022

19.4.2023

GB-2.222

POU, RAT

N, P1

26.10.2022

22.4.2023

GBM

P1

26.10.2022

22.4.2023“;

| (xxxi) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.225 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.225 | POU, RAT | N, P1 | | 28.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 28.10.2022 | 23.4.2023“; |

(xxxi)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.225 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.225

POU, RAT

N, P1

28.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

28.10.2022

23.4.2023“;

| (xxxii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.228 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.228 | POU, RAT | N, P1 | | 29.10.2022 | 22.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 29.10.2022 | 22.4.2023“; |

(xxxii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.228 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.228

POU, RAT

N, P1

29.10.2022

22.4.2023

GBM

P1

29.10.2022

22.4.2023“;

| (xxxiii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.234 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.234 | POU, RAT | N, P1 | | 1.11.2022 | 22.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 1.11.2022 | 22.4.2023“; |

(xxxiii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.234 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.234

POU, RAT

N, P1

1.11.2022

22.4.2023

GBM

P1

1.11.2022

22.4.2023“;

| (xxxiv) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.237 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.237 | POU, RAT | N, P1 | | 2.11.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2.11.2022 | 19.4.2023“; |

(xxxiv)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.237 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.237

POU, RAT

N, P1

2.11.2022

19.4.2023

GBM

P1

2.11.2022

19.4.2023“;

| (xxxv) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.239 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.239 | POU, RAT | N, P1 | | 3.11.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 3.11.2022 | 23.4.2023“; |

(xxxv)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.239 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.239

POU, RAT

N, P1

3.11.2022

23.4.2023

GBM

P1

3.11.2022

23.4.2023“;

| (xxxvi) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.245 in GB-2.246 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.245 | POU, RAT | N, P1 | | 6.11.2022 | 18.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 6.11.2022 | 18.4.2023 |
| GB-2.246 | POU, RAT | N, P1 | | 6.11.2022 | 19.4.2023 |
| GBM | P1 | | 6.11.2022 | 19.4.2023“; |

(xxxvi)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.245 in GB-2.246 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.245

POU, RAT

N, P1

6.11.2022

18.4.2023

GBM

P1

6.11.2022

18.4.2023

GB-2.246

POU, RAT

N, P1

6.11.2022

19.4.2023

GBM

P1

6.11.2022

19.4.2023“;

| (xxxvii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.250 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.250 | POU, RAT | N, P1 | | 9.11.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 9.11.2022 | 23.4.2023“; |

(xxxvii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.250 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.250

POU, RAT

N, P1

9.11.2022

23.4.2023

GBM

P1

9.11.2022

23.4.2023“;

| (xxxviii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.259 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.259 | POU, RAT | N, P1 | | 16.11.2022 | 20.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 16.11.2022 | 20.4.2023“; |

(xxxviii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.259 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.259

POU, RAT

N, P1

16.11.2022

20.4.2023

GBM

P1

16.11.2022

20.4.2023“;

| (xxxix) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.263 in GB-2.264 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.263 | POU, RAT | N, P1 | | 20.11.2022 | 16.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 20.11.2022 | 16.4.2023 |
| GB-2.264 | POU, RAT | N, P1 | | 20.11.2022 | 30.4.2023 |
| GBM | P1 | | 20.11.2022 | 30.4.2023“; |

(xxxix)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.263 in GB-2.264 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.263

POU, RAT

N, P1

20.11.2022

16.4.2023

GBM

P1

20.11.2022

16.4.2023

GB-2.264

POU, RAT

N, P1

20.11.2022

30.4.2023

GBM

P1

20.11.2022

30.4.2023“;

| (xl) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.268 in GB-2.269 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.268 | POU, RAT | N, P1 | | 23.11.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 23.11.2022 | 19.4.2023 |
| GB-2.269 | POU, RAT | N, P1 | | 26.11.2022 | 22.4.2023 |
| GBM | P1 | | 26.11.2022 | 22.4.2023“; |

(xl)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.268 in GB-2.269 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.268

POU, RAT

N, P1

23.11.2022

19.4.2023

GBM

P1

23.11.2022

19.4.2023

GB-2.269

POU, RAT

N, P1

26.11.2022

22.4.2023

GBM

P1

26.11.2022

22.4.2023“;

| (xli) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.276 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.276 | POU, RAT | N, P1 | | 13.12.2022 | 16.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 13.12.2022 | 16.4.2023“; |

(xli)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.276 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.276

POU, RAT

N, P1

13.12.2022

16.4.2023

GBM

P1

13.12.2022

16.4.2023“;

| (xlii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.278 in GB-2.279 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.278 | POU, RAT | N, P1 | | 15.12.2022 | 24.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 15.12.2022 | 24.4.2023 |
| GB-2.279 | POU, RAT | N, P1 | | 15.12.2022 | 13.4.2023 |
| GBM | P1 | | 15.12.2022 | 13.4.2023“; |

(xlii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.278 in GB-2.279 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.278

POU, RAT

N, P1

15.12.2022

24.4.2023

GBM

P1

15.12.2022

24.4.2023

GB-2.279

POU, RAT

N, P1

15.12.2022

13.4.2023

GBM

P1

15.12.2022

13.4.2023“;

| (xliii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.281 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.281 | POU, RAT | N, P1 | | 20.12.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 20.12.2022 | 23.4.2023“; |

(xliii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.281 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.281

POU, RAT

N, P1

20.12.2022

23.4.2023

GBM

P1

20.12.2022

23.4.2023“;

| (xliv) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.284 in GB-2.285 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.284 | POU, RAT | N, P1 | | 30.12.2023 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 30.12.2023 | 23.4.2023 |
| GB-2.285 | POU, RAT | N, P1 | | 4.1.2023 | 18.4.2023 |
| GBM | P1 | | 4.1.2023 | 18.4.2023“; |

(xliv)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.284 in GB-2.285 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.284

POU, RAT

N, P1

30.12.2023

23.4.2023

GBM

P1

30.12.2023

23.4.2023

GB-2.285

POU, RAT

N, P1

4.1.2023

18.4.2023

GBM

P1

4.1.2023

18.4.2023“;

| (xlv) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.287 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.287 | POU, RAT | N, P1 | | 10.1.2023 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 10.1.2023 | 19.4.2023“; |

(xlv)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.287 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.287

POU, RAT

N, P1

10.1.2023

19.4.2023

GBM

P1

10.1.2023

19.4.2023“;

| (xlvi) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.289 in GB-2.290 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.289 | POU, RAT | N, P1 | | 12.1.2023 | 18.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 12.1.2023 | 18.4.2023 |
| GB-2.290 | POU, RAT | N, P1 | | 12.1.2023 | 18.4.2023 |
| GBM | P1 | | 12.1.2023 | 18.4.2023“; |

(xlvi)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.289 in GB-2.290 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.289

POU, RAT

N, P1

12.1.2023

18.4.2023

GBM

P1

12.1.2023

18.4.2023

GB-2.290

POU, RAT

N, P1

12.1.2023

18.4.2023

GBM

P1

12.1.2023

18.4.2023“;

| (xlvii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.295 in GB-2.296 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.295 | POU, RAT | N, P1 | | 21.2.2023 | 27.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 21.2.2023 | 27.4.2023 |
| GB-2.296 | POU, RAT | N, P1 | | 10.3.2023 | 4.5.2023 |
| GBM | P1 | | 10.3.2023 | 4.5.2023“; |

(xlvii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.295 in GB-2.296 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.295

POU, RAT

N, P1

21.2.2023

27.4.2023

GBM

P1

21.2.2023

27.4.2023

GB-2.296

POU, RAT

N, P1

10.3.2023

4.5.2023

GBM

P1

10.3.2023

4.5.2023“;

| (xlviii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se za vrstico za območje GB-2.296 dodajo naslednje vrstice za območja GB-2.297 do GB-2.302:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.297 | POU, RAT | N, P1 | | 31.3.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 31.3.2023 | |
| GB-2.298 | POU, RAT | N, P1 | | 13.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 13.4.2023 | |
| GB-2.299 | POU, RAT | N, P1 | | 13.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 13.4.2023 | |
| GB-2.300 | POU, RAT | N, P1 | | 23.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 23.4.2023 | |
| GB-2.301 | POU, RAT | N, P1 | | 27.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 27.4.2023 | |
| GB-2.302 | POU, RAT | N, P1 | | 29.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 29.4.2023“. | |

(xlviii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se za vrstico za območje GB-2.296 dodajo naslednje vrstice za območja GB-2.297 do GB-2.302:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.297

POU, RAT

N, P1

31.3.2023

GBM

P1

31.3.2023

GB-2.298

POU, RAT

N, P1

13.4.2023

GBM

P1

13.4.2023

GB-2.299

POU, RAT

N, P1

13.4.2023

GBM

P1

13.4.2023

GB-2.300

POU, RAT

N, P1

23.4.2023

GBM

P1

23.4.2023

GB-2.301

POU, RAT

N, P1

27.4.2023

GBM

P1

27.4.2023

GB-2.302

POU, RAT

N, P1

29.4.2023

GBM

P1

29.4.2023“.

---

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/74 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/74

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/974

z dne 16. maja 2023

o podaljšanju odstopanja od Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 glede najmanjše oddaljenosti od obale in najmanjše morske globine za ribolov s plovili z vlečnimi mrežami tipa „volantina“ v teritorialnih vodah Slovenije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju, spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1626/94 (1) ter zlasti člena 13(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 19. marca 2014 sprejela Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 277/2014 (2), s katero je prvič določila odstopanje od člena 13(1), prvi pododstavek, Uredbe (ES) št. 1967/2006 glede najmanjše oddaljenosti od obale in najmanjše globine za plovila z vlečnimi mrežami tipa „volantina“, ki lovijo v teritorialnih vodah Slovenije; odstopanje je prenehalo veljati 23. marca 2017. Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/2383 (3) je bilo odobreno podaljšanje navedenega odstopanja, ki je prenehalo veljati 27. marca 2020. Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/511 (4) je bilo odobreno dodatno podaljšanje navedenega odstopanja, ki je prenehalo veljati 27. marca 2023. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 19. marca 2014 sprejela Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 277/2014 (2), s katero je prvič določila odstopanje od člena 13(1), prvi pododstavek, Uredbe (ES) št. 1967/2006 glede najmanjše oddaljenosti od obale in najmanjše globine za plovila z vlečnimi mrežami tipa „volantina“, ki lovijo v teritorialnih vodah Slovenije; odstopanje je prenehalo veljati 23. marca 2017. Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/2383 (3) je bilo odobreno podaljšanje navedenega odstopanja, ki je prenehalo veljati 27. marca 2020. Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/511 (4) je bilo odobreno dodatno podaljšanje navedenega odstopanja, ki je prenehalo veljati 27. marca 2023.

| (2) | Komisija je 21. septembra 2022 od Slovenije prejela zahtevek za podaljšanje odstopanja, odobrenega z Izvedbeno uredbo (EU) 2022/511. Slovenija je predložila načrt upravljanja, sprejet 18. avgusta 2021 (5), ter poročilo o spremljanju in izvajanju načrta upravljanja v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2022/511, ki upravičuje podaljšanje odstopanja glede na zahteve iz Uredbe (ES) št. 1967/2006 in Uredbe (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 21. septembra 2022 od Slovenije prejela zahtevek za podaljšanje odstopanja, odobrenega z Izvedbeno uredbo (EU) 2022/511. Slovenija je predložila načrt upravljanja, sprejet 18. avgusta 2021 (5), ter poročilo o spremljanju in izvajanju načrta upravljanja v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2022/511, ki upravičuje podaljšanje odstopanja glede na zahteve iz Uredbe (ES) št. 1967/2006 in Uredbe (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

| (3) | Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) je novembra 2022 na 71. plenarnem zasedanju (7) ocenil zahtevek za nadaljnje podaljšanje odstopanja in poročilo o izvajanju. STECF je potrdil svoje predhodno mnenje o načrtu in na podlagi novih informacij, ki jih je predložila Slovenija, ugotovil, da so pogoji za odstopanje še vedno izpolnjeni. |
| --- | --- |

(3)

Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) je novembra 2022 na 71. plenarnem zasedanju (7) ocenil zahtevek za nadaljnje podaljšanje odstopanja in poročilo o izvajanju. STECF je potrdil svoje predhodno mnenje o načrtu in na podlagi novih informacij, ki jih je predložila Slovenija, ugotovil, da so pogoji za odstopanje še vedno izpolnjeni.

| (4) | Odstopanje, ki ga je zahtevala Slovenija, izpolnjuje pogoje iz člena 13(5) in (9) Uredbe (ES) št. 1967/2006. |
| --- | --- |

(4)

Odstopanje, ki ga je zahtevala Slovenija, izpolnjuje pogoje iz člena 13(5) in (9) Uredbe (ES) št. 1967/2006.

| (5) | To odstopanje je zlasti utemeljeno s posebnimi geografskimi ovirami, saj teritorialne vode Slovenije na nobeni točki ne dosežejo globine 50 metrov. Brez odstopanja bi se plovila z vlečnimi mrežami tipa „volantina“ lahko uporabljala le zunaj območja, oddaljenega 3 navtične milje od obale, kjer so ribolovna območja znatno omejena z območjem, namenjenim trgovskim plovnim potem. |
| --- | --- |

(5)

To odstopanje je zlasti utemeljeno s posebnimi geografskimi ovirami, saj teritorialne vode Slovenije na nobeni točki ne dosežejo globine 50 metrov. Brez odstopanja bi se plovila z vlečnimi mrežami tipa „volantina“ lahko uporabljala le zunaj območja, oddaljenega 3 navtične milje od obale, kjer so ribolovna območja znatno omejena z območjem, namenjenim trgovskim plovnim potem.

| (6) | Poleg tega slovenski načrt upravljanja zagotavlja, da se ribolovni napor v prihodnosti ne bo povečal, kot zahteva člen 13(9) Uredbe (ES) št. 1967/2006. Dovoljenja za ribolov bodo izdana samo določenim 12 plovilom, ki jim je Slovenija že odobrila ribolov. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega slovenski načrt upravljanja zagotavlja, da se ribolovni napor v prihodnosti ne bo povečal, kot zahteva člen 13(9) Uredbe (ES) št. 1967/2006. Dovoljenja za ribolov bodo izdana samo določenim 12 plovilom, ki jim je Slovenija že odobrila ribolov.

| (7) | Zahtevek se nanaša na ribolovne dejavnosti, za katere je Slovenija že izdala dovoljenje, in plovila, ki so v tej vrsti ribištva izkazano prisotna več kot pet let v skladu s členom 13(9) Uredbe (ES) št. 1967/2006. |
| --- | --- |

(7)

Zahtevek se nanaša na ribolovne dejavnosti, za katere je Slovenija že izdala dovoljenje, in plovila, ki so v tej vrsti ribištva izkazano prisotna več kot pet let v skladu s členom 13(9) Uredbe (ES) št. 1967/2006.

| (8) | Navedena plovila so vključena na seznam, ki je bil Komisiji sporočen v skladu z zahtevami iz člena 13(9) Uredbe (ES) št. 1967/2006. |
| --- | --- |

(8)

Navedena plovila so vključena na seznam, ki je bil Komisiji sporočen v skladu z zahtevami iz člena 13(9) Uredbe (ES) št. 1967/2006.

| (9) | Zadevne ribolovne dejavnosti izpolnjujejo zahteve iz člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1967/2006, saj je ribolov ne izvaja nad dnom z morsko travo, zlasti Posidonia oceanica ali drugimi morskimi cvetnicami. |
| --- | --- |

(9)

Zadevne ribolovne dejavnosti izpolnjujejo zahteve iz člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1967/2006, saj je ribolov ne izvaja nad dnom z morsko travo, zlasti Posidonia oceanica ali drugimi morskimi cvetnicami.

| (10) | Kar zadeva zahtevo po upoštevanju najmanjše velikosti mrežnega očesa, zahtevano odstopanje izpolnjuje zahteve iz člena 8(1), točka (h), Uredbe (ES) št. 1967/2006, kakor je bil nadomeščen s členom 8(1) in oddelkom I dela B Priloge IX k Uredbi (EU) 2019/1241, saj se pri mrežah tipa „volantina“ ne uporabljajo kvadratasta mrežna očesa, manjša od 40 mm. |
| --- | --- |

(10)

Kar zadeva zahtevo po upoštevanju najmanjše velikosti mrežnega očesa, zahtevano odstopanje izpolnjuje zahteve iz člena 8(1), točka (h), Uredbe (ES) št. 1967/2006, kakor je bil nadomeščen s členom 8(1) in oddelkom I dela B Priloge IX k Uredbi (EU) 2019/1241, saj se pri mrežah tipa „volantina“ ne uporabljajo kvadratasta mrežna očesa, manjša od 40 mm.

| (11) | Ribolov z vlečnimi mrežami tipa „volantina“, ki je mešani ribolov, ne more potekati z drugim orodjem, razen s težjim orodjem tipa „tartana“ (ki pa lahko povzroči večji stik z morskim dnom in večji ulov pridnenih vrst), ter ne ovira dejavnosti plovil, ki lovijo z orodji, ki niso vlečne mreže, potegalke ali podobne vlečne mreže. |
| --- | --- |

(11)

Ribolov z vlečnimi mrežami tipa „volantina“, ki je mešani ribolov, ne more potekati z drugim orodjem, razen s težjim orodjem tipa „tartana“ (ki pa lahko povzroči večji stik z morskim dnom in večji ulov pridnenih vrst), ter ne ovira dejavnosti plovil, ki lovijo z orodji, ki niso vlečne mreže, potegalke ali podobne vlečne mreže.

| (12) | Ribolovne dejavnosti povil z vlečnimi mrežami tipa „volantina“ so ustrezno urejene tako, da je ulov vrst iz dela A Priloge IX k Uredbi (EU) 2019/1241 kar najmanjši, v skladu z merili iz člena 13(9), točka (c), Uredbe (ES) št. 1967/2006. STECF je opozoril, da prijavljeni ulovi teh vrst niso zanemarljivi, a kljub temu sklenil, da glede na omejen obseg ribolova z vlečnimi mrežami tipa „volantina“ ta ulov znaša skupaj nekaj deset ton, kar predstavlja le zelo majhno količino celotnega ulova teh vrst v severnem Jadranskem morju. |
| --- | --- |

(12)

Ribolovne dejavnosti povil z vlečnimi mrežami tipa „volantina“ so ustrezno urejene tako, da je ulov vrst iz dela A Priloge IX k Uredbi (EU) 2019/1241 kar najmanjši, v skladu z merili iz člena 13(9), točka (c), Uredbe (ES) št. 1967/2006. STECF je opozoril, da prijavljeni ulovi teh vrst niso zanemarljivi, a kljub temu sklenil, da glede na omejen obseg ribolova z vlečnimi mrežami tipa „volantina“ ta ulov znaša skupaj nekaj deset ton, kar predstavlja le zelo majhno količino celotnega ulova teh vrst v severnem Jadranskem morju.

| (13) | Plovila z vlečnimi mrežami tipa „volantina“ ne lovijo glavonožcev. STECF navaja, da so glavonožci dragocen prilov ribolova z vlečnimi mrežami tipa „volantina“, vendar je na podlagi zadnjega poročila o izvajanju načrta sklenil, da glede na omejen obseg ribolova z vlečnimi mrežami tipa „volantina“ zadevni ulov glavonožcev najverjetneje predstavlja le zelo majhno količino celotnega ulova teh vrst v širšem severnem Jadranskem morju. |
| --- | --- |

(13)

Plovila z vlečnimi mrežami tipa „volantina“ ne lovijo glavonožcev. STECF navaja, da so glavonožci dragocen prilov ribolova z vlečnimi mrežami tipa „volantina“, vendar je na podlagi zadnjega poročila o izvajanju načrta sklenil, da glede na omejen obseg ribolova z vlečnimi mrežami tipa „volantina“ zadevni ulov glavonožcev najverjetneje predstavlja le zelo majhno količino celotnega ulova teh vrst v širšem severnem Jadranskem morju.

| (14) | Slovenski načrt upravljanja vključuje ukrepe za spremljanje ribolovnih dejavnosti v skladu s tretjim pododstavkom člena 13(9) Uredbe (ES) št. 1967/2006 ter s členoma 14 in 15 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (8). |
| --- | --- |

(14)

Slovenski načrt upravljanja vključuje ukrepe za spremljanje ribolovnih dejavnosti v skladu s tretjim pododstavkom člena 13(9) Uredbe (ES) št. 1967/2006 ter s členoma 14 in 15 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (8).

| (15) | Komisija zato meni, da podaljšanje odstopanja, ki ga je zahtevala Slovenija, izpolnjuje pogoje iz člena 13(5) in (9) Uredbe (ES) št. 1967/2006. Zahtevano podaljšanje odstopanje bi bilo zato treba odobriti. |
| --- | --- |

(15)

Komisija zato meni, da podaljšanje odstopanja, ki ga je zahtevala Slovenija, izpolnjuje pogoje iz člena 13(5) in (9) Uredbe (ES) št. 1967/2006. Zahtevano podaljšanje odstopanje bi bilo zato treba odobriti.

| (16) | Slovenija bi morala Komisiji pravočasno poročati v skladu z načrtom spremljanja, ki ga določa slovenski načrt upravljanja. |
| --- | --- |

(16)

Slovenija bi morala Komisiji pravočasno poročati v skladu z načrtom spremljanja, ki ga določa slovenski načrt upravljanja.

| (17) | Določiti bi bilo treba omejitev trajanja odstopanja, da se lahko v primeru, da iz poročila, predloženega Komisiji, izhaja, da je stanje ohranjenosti lovljenega staleža slabo, nemudoma sprejmejo popravni ukrepi v zvezi z upravljanjem ter da se lahko izboljša znanstvena podlaga in s tem tudi načrt upravljanja. |
| --- | --- |

(17)

Določiti bi bilo treba omejitev trajanja odstopanja, da se lahko v primeru, da iz poročila, predloženega Komisiji, izhaja, da je stanje ohranjenosti lovljenega staleža slabo, nemudoma sprejmejo popravni ukrepi v zvezi z upravljanjem ter da se lahko izboljša znanstvena podlaga in s tem tudi načrt upravljanja.

| (18) | Ker je odstopanje, odobreno z Izvedbeno uredbo (EU) 2017/2383, prenehalo veljati 27. marca 2023, bi bilo treba za zagotovitev pravne kontinuitete to uredbo uporabljati od 28. marca 2023. Zaradi pravne varnosti bi morala ta uredba začeti veljati čim prej. |
| --- | --- |

(18)

Ker je odstopanje, odobreno z Izvedbeno uredbo (EU) 2017/2383, prenehalo veljati 27. marca 2023, bi bilo treba za zagotovitev pravne kontinuitete to uredbo uporabljati od 28. marca 2023. Zaradi pravne varnosti bi morala ta uredba začeti veljati čim prej.

| (19) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(19)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Odstopanje

Prvi pododstavek člena 13(1) Uredbe (ES) št. 1967/2006 se ne uporablja v teritorialnih vodah Slovenije, ne glede na globino, na območju med 1,5 in 3 navtičnimi miljami od obale za vlečne mreže tipa „volantina“, ki se uporabljajo na plovilih, ki izpolnjujejo naslednje zahteve:

| (a) | imajo registrsko številko iz slovenskega načrta upravljanja, ki ga je Slovenija sprejela v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1967/2006, in |
| --- | --- |

(a)

imajo registrsko številko iz slovenskega načrta upravljanja, ki ga je Slovenija sprejela v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1967/2006, in

| (b) | so v tej vrsti ribištva izkazano prisotna več kot pet let in ne bodo povečala ribolovnega napora v prihodnosti ter |
| --- | --- |

(b)

so v tej vrsti ribištva izkazano prisotna več kot pet let in ne bodo povečala ribolovnega napora v prihodnosti ter

| (c) | imajo dovoljenje za ribolov in izvajajo načrt upravljanja, ki ga je Slovenija sprejela v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1967/2006. |
| --- | --- |

(c)

imajo dovoljenje za ribolov in izvajajo načrt upravljanja, ki ga je Slovenija sprejela v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1967/2006.

Člen 2

Načrt spremljanja in poročanje

Slovenija Komisiji v enem letu od začetka veljavnosti te uredbe predloži poročilo, ki ga pripravi v skladu z načrtom spremljanja, določenim v načrtu upravljanja iz člena 1.

Člen 3

Začetek veljavnosti in obdobje uporabe

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 28. marca 2023 do 27. marca 2026.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. maja 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 409, 30.12.2006, str. 11.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 277/2014 z dne 19. marca 2014 o odstopanju od Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 glede najmanjše oddaljenosti od obale in najmanjše morske globine za ribolov z vlečnimi mrežami tipa „volantina“ v teritorialnih vodah Slovenije (UL L 82, 20.3.2014, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2383 z dne 19. decembra 2017 o podaljšanju odstopanja od Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 glede najmanjše oddaljenosti od obale in najmanjše morske globine za ribolov s plovili z vlečnimi mrežami tipa „volantina“ v teritorialnih vodah Slovenije (UL L 340, 20.12.2017, str. 32).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/511 z dne 30. marca 2022 o podaljšanju odstopanja od Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 glede najmanjše oddaljenosti od obale in najmanjše morske globine za ribolov s plovili z vlečnimi mrežami tipa „volantina“ v teritorialnih vodah Slovenije (UL L 103, 31.3.2022, str. 7).

4

(5)  Sklep št. 34200-2/2021/3 z dne 18. avgusta 2021.

5

(6)  Uredba (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 in (EU) 2019/1022 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005 (UL L 198, 25.7.2019, str. 105).

6

(7)  Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) – poročilo z 71. plenarnega zasedanja (STECF-PLEN-22-03). Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2022, (https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/43440856/STECF+PLEN+22-03.pdf/d0acb3d4-6b6a-4067-9d08-0b6004660e25).

7

(8)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

8

---

SKLEPI

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/77 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/77

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2023/975

z dne 15. maja 2023

o spremembi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2019/417 o določitvi smernic za upravljanje sistema Evropske unije za hitro izmenjavo informacij, imenovanega RAPEX, ki je bil vzpostavljen na podlagi člena 12 Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta o splošni varnosti proizvodov, in njegovega sistema obveščanja

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 2817)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (1) ter zlasti člena 11(1), tretji pododstavek, Direktive in točke 8 Priloge II k Direktivi,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o nadzoru trga in skladnosti proizvodov ter spremembi Direktive 2004/42/ES in uredb (ES) št. 765/2008 in (EU) št. 305/2011 (2) ter zlasti člena 20 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (3) ter zlasti člena 28(1) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (4) in zlasti člena 26(1) Uredbe,

po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 15(1) Direktive 2001/95/ES,

po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 42 Uredbe (EU) 2018/1725,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/417 (5) določa smernice za upravljanje sistema Evropske unije za hitro izmenjavo informacij, imenovanega RAPEX, ki je bil vzpostavljen na podlagi člena 12 Direktive 2001/95/ES, in njegovega sistema obveščanja |
| --- | --- |

(1)

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/417 (5) določa smernice za upravljanje sistema Evropske unije za hitro izmenjavo informacij, imenovanega RAPEX, ki je bil vzpostavljen na podlagi člena 12 Direktive 2001/95/ES, in njegovega sistema obveščanja

| (2) | Člen 28 Uredbe (EU) 2018/1725 določa, da kadar dva ali več upravljavcev skupaj določi namene in načine obdelave, se štejejo za skupne upravljavce. Odgovornosti vsakega od skupnih upravljavcev se lahko določijo s pravom EU, zlasti kar zadeva uresničevanje pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in dolžnosti posameznih upravljavcev glede zagotavljanja informacij iz členov 15 in 16 Uredbe (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

(2)

Člen 28 Uredbe (EU) 2018/1725 določa, da kadar dva ali več upravljavcev skupaj določi namene in načine obdelave, se štejejo za skupne upravljavce. Odgovornosti vsakega od skupnih upravljavcev se lahko določijo s pravom EU, zlasti kar zadeva uresničevanje pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in dolžnosti posameznih upravljavcev glede zagotavljanja informacij iz členov 15 in 16 Uredbe (EU) 2018/1725.

| (3) | Člen 26 Uredbe (EU) 2016/679 določa, da kadar dva ali več upravljavcev skupaj določi namene in načine obdelave osebnih podatkov, se štejejo za skupne upravljavce. Odgovornosti vsakega od skupnih upravljavcev se lahko določijo s pravom EU, zlasti kar zadeva uresničevanje pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in dolžnosti posameznih upravljavcev glede zagotavljanja informacij iz členov 13 in 14 Uredbe (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(3)

Člen 26 Uredbe (EU) 2016/679 določa, da kadar dva ali več upravljavcev skupaj določi namene in načine obdelave osebnih podatkov, se štejejo za skupne upravljavce. Odgovornosti vsakega od skupnih upravljavcev se lahko določijo s pravom EU, zlasti kar zadeva uresničevanje pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in dolžnosti posameznih upravljavcev glede zagotavljanja informacij iz členov 13 in 14 Uredbe (EU) 2016/679.

| (4) | Komisija in nacionalni organi delujejo kot skupni upravljavci za obdelavo podatkov v sistemu Safety Gate/RAPEX. |
| --- | --- |

(4)

Komisija in nacionalni organi delujejo kot skupni upravljavci za obdelavo podatkov v sistemu Safety Gate/RAPEX.

| (5) | Določiti je treba posamezne vloge, dolžnosti in dogovore med Komisijo in nacionalnimi organi kot skupnimi upravljavci v skladu s členom 28 Uredbe (EU) 2018/1725 in členom 26 Uredbe (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(5)

Določiti je treba posamezne vloge, dolžnosti in dogovore med Komisijo in nacionalnimi organi kot skupnimi upravljavci v skladu s členom 28 Uredbe (EU) 2018/1725 in členom 26 Uredbe (EU) 2016/679.

| (6) | Izvedbeni sklep (EU) 2019/417 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Izvedbeni sklep (EU) 2019/417 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izvedbeni sklep (EU) 2019/417 se spremeni:

| (1) | člen 1 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 1

  1.   Smernice za upravljanje sistema Evropske unije za hitro izmenjavo informacij, imenovanega RAPEX, ki je bil vzpostavljen na podlagi člena 12 Direktive 2001/95/ES, in njegovega sistema obveščanja so določene v Prilogi I k temu sklepu.


  2.   Skupno upravljanje sistema Evropske unije za hitro izmenjavo informacij RAPEX je določeno v Prilogi II k temu sklepu.“; |
| --- | --- |

(1)

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

1.   Smernice za upravljanje sistema Evropske unije za hitro izmenjavo informacij, imenovanega RAPEX, ki je bil vzpostavljen na podlagi člena 12 Direktive 2001/95/ES, in njegovega sistema obveščanja so določene v Prilogi I k temu sklepu.

2.   Skupno upravljanje sistema Evropske unije za hitro izmenjavo informacij RAPEX je določeno v Prilogi II k temu sklepu.“;

| (2) | Priloga se preimenuje v Prilogo I; |
| --- | --- |

(2)

Priloga se preimenuje v Prilogo I;

| (3) | doda se Priloga II, kot je določena v Prilogi k temu sklepu. |
| --- | --- |

(3)

doda se Priloga II, kot je določena v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 15. maja 2023

Za Komisijo

Didier REYNDERS

član Komisije

---

(1)  
  UL L 11, 15.1.2002, str. 4.

1

(2)  
  UL L 169, 25.6.2019, str. 1.

2

(3)  
  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

3

(4)  
  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/417 z dne 8. novembra 2018 o določitvi smernic za upravljanje sistema Evropske unije za hitro izmenjavo informacij, imenovanega RAPEX, ki je bil vzpostavljen na podlagi člena 12 Direktive 2001/95/ES o splošni varnosti proizvodov, in njegovega sistema obveščanja (UL L 73, 15.3.2019, str. 121).

5

---

PRILOGA

„PRILOGA II

SKUPNO UPRAVLJANJE SISTEMA EVROPSKE UNIJE ZA HITRO IZMENJAVO INFORMACIJ, IMENOVANEGA RAPEX, KI JE BIL VZPOSTAVLJEN NA PODLAGI ČLENA 12 DIREKTIVE 2001/95/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA (1) (DIREKTIVA O SPLOŠNI VARNOSTI PROIZVODOV)

1.   
  Predmet urejanja in opis obdelave

Aplikacija Safety Gate/RAPEX je sistem obveščanja, namenjen hitri izmenjavi informacij med nacionalnimi organi držav članic, tremi državami Evropskega gospodarskega prostora / Evropskega združenja za prosto trgovino (EGP/Efta) (Islandijo, Lihtenštajnom in Norveško) ter Komisijo o ukrepih, sprejetih zoper nevarne proizvode, odkrite na trgu Unije in/ali EGP/Efta. Namen tega sistema obveščanja je:

| — | preprečiti dobavo nevarnih proizvodov potrošnikom na notranjem trgu; |
| --- | --- |

—

preprečiti dobavo nevarnih proizvodov potrošnikom na notranjem trgu;

| — | po potrebi sprejeti popravne ukrepe, kot je umik ali odpoklic takih proizvodov s trga. |
| --- | --- |

—

po potrebi sprejeti popravne ukrepe, kot je umik ali odpoklic takih proizvodov s trga.

Izmenjava informacij zadeva preventivne in omejevalne ukrepe ter ukrepe, sprejete v zvezi z nevarnimi potrošniškimi proizvodi in nevarnimi proizvodi za poklicno uporabo, razen živil, krme, farmacevtskih izdelkov in medicinskih pripomočkov. V sistemu Safety Gate/RAPEX so zajeti tako krepi, ki jih zahtevajo nacionalni organi, kot ukrepi, ki jih prostovoljno sprejmejo gospodarski subjekti.

2.   
  Področje uporabe skupnega upravljanja

Komisija in nacionalni organi delujejo kot skupni upravljavci za obdelavo podatkov v sistemu Safety Gate/RAPEX. ‚Nacionalni organi‘ so vsi organi držav članic in organi držav Efte/EGP, ki delujejo na področju varnosti proizvodov in sodelujejo v mreži Safety Gate/RAPEX, vključno z organi za nadzor trga, pristojnimi za spremljanje skladnosti proizvodov z varnostnimi zahtevami, in organi, pristojnimi za nadzor zunanjih meja.

Za namene člena 26 Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (2) ter člena 28 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je za naslednje dejavnosti obdelave pristojna Komisija kot skupni upravljavec osebnih podatkov:

| (1) | Komisija lahko obdeluje informacije v zvezi z ukrepi, sprejetimi zoper proizvode, ki predstavljajo resno tveganje, uvožene v Unijo in Evropski gospodarski prostor ali izvožene iz njiju, da jih posreduje kontaktnim točkam RAPEX. |
| --- | --- |

(1)

Komisija lahko obdeluje informacije v zvezi z ukrepi, sprejetimi zoper proizvode, ki predstavljajo resno tveganje, uvožene v Unijo in Evropski gospodarski prostor ali izvožene iz njiju, da jih posreduje kontaktnim točkam RAPEX.

| (2) | Komisija lahko obdeluje informacije, ki jih prejme od tretjih držav, mednarodnih organizacij, podjetij ali drugih sistemov hitrega obveščanja o proizvodih s tveganjem s poreklom iz EU in tretjih držav, da bi te informacije posredovala nacionalnim organom. |
| --- | --- |

(2)

Komisija lahko obdeluje informacije, ki jih prejme od tretjih držav, mednarodnih organizacij, podjetij ali drugih sistemov hitrega obveščanja o proizvodih s tveganjem s poreklom iz EU in tretjih držav, da bi te informacije posredovala nacionalnim organom.

Komisija je glede teh dejavnosti obdelave odgovorna za zagotavljanje skladnosti z obveznostmi in pogoji iz Uredbe (EU) 2018/1725.

Za naslednje dejavnosti obdelave so pristojni nacionalni organi kot skupni upravljavci osebnih podatkov:

| (1) | nacionalni organi lahko obdelujejo informacije v skladu s členoma 11 in 12 Direktive 2001/95/ES ter členom 20 Uredbe (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta (4), da te informacije sporočijo Komisiji in drugim državam članicam ter državam Efte/EGP; |
| --- | --- |

(1)

nacionalni organi lahko obdelujejo informacije v skladu s členoma 11 in 12 Direktive 2001/95/ES ter členom 20 Uredbe (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta (4), da te informacije sporočijo Komisiji in drugim državam članicam ter državam Efte/EGP;

| (2) | nacionalni organi lahko obdelujejo informacije po njihovih nadaljnjih ukrepih v zvezi z obvestili Safety Gate/RAPEX, da te informacije sporočijo Komisiji in drugim državam članicam ter državam Efte/EGP. |
| --- | --- |

(2)

nacionalni organi lahko obdelujejo informacije po njihovih nadaljnjih ukrepih v zvezi z obvestili Safety Gate/RAPEX, da te informacije sporočijo Komisiji in drugim državam članicam ter državam Efte/EGP.

Nacionalni organi so glede teh dejavnosti obdelave odgovorni za zagotavljanje skladnosti z obveznostmi in pogoji iz Uredbe (EU) 2016/679.

3.   
  Odgovornosti, vloge in razmerje skupnih upravljavcev do posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki

3.1.   Kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in osebni podatki

Skupni upravljavci skupaj obdelujejo naslednje kategorije osebnih podatkov:

| (a) | Kontaktni podatki uporabnikov sistema Safety Gate/RAPEX.
  Obdelujejo se lahko naslednji podatki:






  — | imena uporabnikov sistema Safety Gate/RAPEX; |
| --- | --- | --- |

(a)

Kontaktni podatki uporabnikov sistema Safety Gate/RAPEX.

Obdelujejo se lahko naslednji podatki:

—

imena uporabnikov sistema Safety Gate/RAPEX;

| — | priimki uporabnikov sistema Safety Gate/RAPEX; |
| --- | --- |

—

priimki uporabnikov sistema Safety Gate/RAPEX;

| — | e-naslovi uporabnikov sistema Safety Gate/RAPEX; |
| --- | --- |

—

e-naslovi uporabnikov sistema Safety Gate/RAPEX;

| — | države uporabnikov sistema Safety Gate/RAPEX; |
| --- | --- |

—

države uporabnikov sistema Safety Gate/RAPEX;

| — | želeni jeziki uporabnikov sistema Safety Gate/RAPEX. |
| --- | --- |

—

želeni jeziki uporabnikov sistema Safety Gate/RAPEX.

| (b) | Kontaktni podatki avtorjev in potrjevalcev obvestil in odzivov, predloženih prek sistema Safety Gate/RAPEX.
  Avtorji in potrjevalci vključujejo:






  — | Nacionalne kontaktne točke sistema Safety Gate/RAPEX in inšpektorji organov za nadzor trga držav članic in držav Efte/EGP ali nacionalnih organov, pristojnih za nadzor zunanjih meja, ki so vključeni v postopek obveščanja |
| --- | --- | --- |

(b)

Kontaktni podatki avtorjev in potrjevalcev obvestil in odzivov, predloženih prek sistema Safety Gate/RAPEX.

Avtorji in potrjevalci vključujejo:

—

Nacionalne kontaktne točke sistema Safety Gate/RAPEX in inšpektorji organov za nadzor trga držav članic in držav Efte/EGP ali nacionalnih organov, pristojnih za nadzor zunanjih meja, ki so vključeni v postopek obveščanja

| — | osebje Komisije, kot so uradniki, začasni uslužbenci, pogodbeni uslužbenci, pripravniki in zunanji ponudniki storitev. |
| --- | --- |

—

osebje Komisije, kot so uradniki, začasni uslužbenci, pogodbeni uslužbenci, pripravniki in zunanji ponudniki storitev.

Obdelujejo se lahko naslednji podatki:

| — | imena avtorjev in potrjevalcev obvestil in odzivov, predloženih prek sistema Safety Gate/RAPEX; |
| --- | --- |

—

imena avtorjev in potrjevalcev obvestil in odzivov, predloženih prek sistema Safety Gate/RAPEX;

| — | priimki avtorjev in potrjevalcev obvestil in odzivov, predloženih prek sistema Safety Gate/RAPEX; |
| --- | --- |

—

priimki avtorjev in potrjevalcev obvestil in odzivov, predloženih prek sistema Safety Gate/RAPEX;

| — | imena organov, ki so avtorji ali potrjevalci obvestil in odzivov, predloženih prek sistema Safety Gate/RAPEX; |
| --- | --- |

—

imena organov, ki so avtorji ali potrjevalci obvestil in odzivov, predloženih prek sistema Safety Gate/RAPEX;

| — | naslovi organov, ki so avtorji ali potrjevalci obvestil in odzivov, predloženih prek sistema Safety Gate/RAPEX; |
| --- | --- |

—

naslovi organov, ki so avtorji ali potrjevalci obvestil in odzivov, predloženih prek sistema Safety Gate/RAPEX;

| — | e-naslovi avtorjev in potrjevalcev obvestil in odzivov, predloženih prek sistema Safety Gate/RAPEX; |
| --- | --- |

—

e-naslovi avtorjev in potrjevalcev obvestil in odzivov, predloženih prek sistema Safety Gate/RAPEX;

| — | telefonske številke avtorjev in potrjevalcev obvestil in odzivov, predloženih prek sistema Safety Gate/RAPEX. |
| --- | --- |

—

telefonske številke avtorjev in potrjevalcev obvestil in odzivov, predloženih prek sistema Safety Gate/RAPEX.

| (c) | Poleg tega se lahko v sistem nenamerno vključita dve vrsti osebnih podatkov:






  (i) | kadar je to potrebno za sledenje nevarnim proizvodom, kot so opredeljeni v členu 2(c) Direktive 2001/95/ES, lahko kontaktni podatki gospodarskih subjektov (proizvajalcev, izvoznikov, uvoznikov, distributerjev ali trgovcev na drobno) vsebujejo osebne podatke, ki bodo vključeni v sistem. Take podatke v sistem Safety Gate/RAPEX vnesejo samo nacionalni organi na podlagi informacij, zbranih med preiskavo.
  Obdelujejo se lahko naslednji podatki:






  — | imena gospodarskih subjektov; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Poleg tega se lahko v sistem nenamerno vključita dve vrsti osebnih podatkov:

(i)

kadar je to potrebno za sledenje nevarnim proizvodom, kot so opredeljeni v členu 2(c) Direktive 2001/95/ES, lahko kontaktni podatki gospodarskih subjektov (proizvajalcev, izvoznikov, uvoznikov, distributerjev ali trgovcev na drobno) vsebujejo osebne podatke, ki bodo vključeni v sistem. Take podatke v sistem Safety Gate/RAPEX vnesejo samo nacionalni organi na podlagi informacij, zbranih med preiskavo.

Obdelujejo se lahko naslednji podatki:

—

imena gospodarskih subjektov;

| — | naslovi gospodarskih subjektov; |
| --- | --- |

—

naslovi gospodarskih subjektov;

| — | mesta gospodarskih subjektov; |
| --- | --- |

—

mesta gospodarskih subjektov;

| — | države gospodarskih subjektov; |
| --- | --- |

—

države gospodarskih subjektov;

| — | kontaktni podatki gospodarskih subjektov; to polje se lahko nanaša na fizično osebo, ki zastopa proizvajalce ali pooblaščene zastopnike. Vendar se države članice poziva, naj se izogibajo vnašanju osebnih podatkov in dajejo prednost neosebnim kontaktnim podatkom, kot so splošni elektronski naslovi; |
| --- | --- |

—

kontaktni podatki gospodarskih subjektov; to polje se lahko nanaša na fizično osebo, ki zastopa proizvajalce ali pooblaščene zastopnike. Vendar se države članice poziva, naj se izogibajo vnašanju osebnih podatkov in dajejo prednost neosebnim kontaktnim podatkom, kot so splošni elektronski naslovi;

| — | kontaktni podatki gospodarskih subjektov; |
| --- | --- |

—

kontaktni podatki gospodarskih subjektov;

| (ii) | imena oseb, ki so opravile preskuse nevarnih proizvodov in/ali overile poročila o preskusih, če so bila nenamerno vključena v druge dokumente, kot so poročila o preskusih. Ta imena so vključena v priponke in jih ni mogoče iskati. Države članice so pozvane, naj take podatke pred predložitvijo izbrišejo, če menijo, da niso potrebni za namene sistema. |
| --- | --- |

(ii)

imena oseb, ki so opravile preskuse nevarnih proizvodov in/ali overile poročila o preskusih, če so bila nenamerno vključena v druge dokumente, kot so poročila o preskusih. Ta imena so vključena v priponke in jih ni mogoče iskati. Države članice so pozvane, naj take podatke pred predložitvijo izbrišejo, če menijo, da niso potrebni za namene sistema.

3.2.   Zagotavljanje informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki

Komisija zagotovi informacije iz členov 15 in 16 ter vsa sporočila iz členov 17 do 24 in 35 Uredbe (EU) 2018/1725 v jedrnati, pregledni, razumljivi in lahko dostopni obliki ter jasnem in preprostem jeziku. Komisija sprejme tudi ustrezne ukrepe za pomoč nacionalnim organom pri zagotavljanju vseh informacij iz členov 13 in 14 ter vseh sporočil na podlagi členov 19 do 26 in 37 Uredbe (EU) 2016/679 v jedrnati, pregledni, razumljivi in lahko dostopni obliki ter jasnem in preprostem jeziku v zvezi z naslednjimi podatki:

| — | podatki v zvezi z uporabniki sistema Safety Gate/RAPEX; |
| --- | --- |

—

podatki v zvezi z uporabniki sistema Safety Gate/RAPEX;

| — | podatki v zvezi z avtorji in potrjevalci obvestil in odzivov. |
| --- | --- |

—

podatki v zvezi z avtorji in potrjevalci obvestil in odzivov.

Uporabniki sistema Safety Gate/RAPEX so o svojih pravicah obveščeni z izjavo o varstvu osebnih podatkov, ki je na voljo v sistemu Safety Gate/RAPEX.

Nacionalni organi sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotavljanje vseh informacij iz členov 13 in 14 ter vseh sporočil na podlagi členov 19 do 26 in 37 Uredbe (EU) 2016/679 v jedrnati, pregledni, razumljivi in lahko dostopni obliki ter jasnem in preprostem jeziku v zvezi z naslednjimi podatki:

| — | informacije o pravnih osebah, ki omogočajo identifikacijo fizične osebe; |
| --- | --- |

—

informacije o pravnih osebah, ki omogočajo identifikacijo fizične osebe;

| — | imena in drugi podatki oseb, ki so opravile preskuse nevarnih proizvodov in/ali overile poročila o preskusih. |
| --- | --- |

—

imena in drugi podatki oseb, ki so opravile preskuse nevarnih proizvodov in/ali overile poročila o preskusih.

Te informacije se zagotovijo pisno, tudi v elektronski obliki.

Nacionalni organi pri izpolnjevanju svojih obveznosti do posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, uporabijo vzorec izjave o varstvu osebnih podatkov, ki ga zagotovi Komisija.

3.3.   Obravnavanje zahtev posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, lahko uresničujejo svoje pravice na podlagi Uredbe (EU) 2018/1725 oziroma Uredbe (EU) 2016/679 v zvezi z vsakim od skupnih upravljavcev in zoper njega.

Skupni upravljavci obravnavajo zahteve posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s postopkom, ki ga v ta namen določijo skupni upravljavci. Podroben postopek za uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, je pojasnjen v izjavi o varstvu osebnih podatkov.

Skupni upravljavci sodelujejo in si na zahtevo zagotavljajo hitro in učinkovito pomoč pri obravnavi vseh zahtev posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

Če skupni upravljavec prejme zahtevo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ki ni v njegovi pristojnosti, zahtevo nemudoma, najpozneje pa v sedmih koledarskih dneh po prejemu, posreduje skupnemu upravljavcu, ki je dejansko pristojen za to zahtevo. Pristojni skupni upravljavec v nadaljnjih treh koledarskih dneh pošlje potrdilo o prejemu posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, hkrati pa o tem obvesti skupnega upravljavca, ki je zahtevo prvi prejel.

V odgovor na zahtevo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, za dostop do osebnih podatkov noben skupni upravljavec ne razkrije ali kako drugače da na voljo kakršnih koli osebnih podatkov, ki se obdelujejo skupaj, ne da bi se pred tem posvetoval z drugim zadevnim skupnim upravljavcem.

4.   
  Druge odgovornosti in vloge skupnih upravljavcev

4.1.   Varnost obdelave

Vsak skupni upravljavec izvede ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za:

| (a) | zagotavljanje in zaščito varnosti, celovitosti in zaupnosti osebnih podatkov, ki se skupno obdelujejo, v skladu s Sklepom Komisije (EU, Euratom) 2017/46 (5) oziroma ustreznim pravnim aktom države članice EU / države Efte/EGP; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje in zaščito varnosti, celovitosti in zaupnosti osebnih podatkov, ki se skupno obdelujejo, v skladu s Sklepom Komisije (EU, Euratom) 2017/46 (5) oziroma ustreznim pravnim aktom države članice EU / države Efte/EGP;

| (b) | zaščito pred kakršno koli nedovoljeno ali nezakonito obdelavo, izgubo, uporabo, razkritjem ali pridobitvijo osebnih podatkov, s katerimi razpolaga, in pred kakršnim koli nedovoljenim ali nezakonitim dostopom do njih; |
| --- | --- |

(b)

zaščito pred kakršno koli nedovoljeno ali nezakonito obdelavo, izgubo, uporabo, razkritjem ali pridobitvijo osebnih podatkov, s katerimi razpolaga, in pred kakršnim koli nedovoljenim ali nezakonitim dostopom do njih;

| (c) | preprečevanje razkritja osebnih podatkov ali dostopa do njih vsaki osebi, ki ni predhodno dogovorjeni prejemnik ali obdelovalec. |
| --- | --- |

(c)

preprečevanje razkritja osebnih podatkov ali dostopa do njih vsaki osebi, ki ni predhodno dogovorjeni prejemnik ali obdelovalec.

Vsak skupni upravljavec izvede ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za zagotovitev varnosti obdelave v skladu s členom 33 Uredbe (EU) 2018/1725 oziroma členom 32 Uredbe (EU) 2016/679.

Skupni upravljavci drug drugemu zagotovijo hitro in učinkovito pomoč v primeru varnostnih incidentov, vključno s kršitvami varstva osebnih podatkov.

4.2.   Obvladovanje varnostnih incidentov, vključno s kršitvami varstva osebnih podatkov

Skupni upravljavci varnostne incidente, vključno s kršitvami varstva osebnih podatkov, obravnavajo v skladu s svojimi notranjimi postopki in veljavno zakonodajo.

Skupni upravljavci si zlasti medsebojno zagotavljajo hitro in učinkovito pomoč, potrebno za lažje prepoznavanje in obravnavanje morebitnih varnostnih incidentov, povezanih s skupno obdelavo, vključno s kršitvami varstva osebnih podatkov.

Skupni upravljavci se medsebojno obveščajo o naslednjem:

| (a) | vseh morebitnih ali dejanskih tveganjih glede razpoložljivosti, zaupnosti in/ali celovitosti osebnih podatkov, ki se skupno obdelujejo; |
| --- | --- |

(a)

vseh morebitnih ali dejanskih tveganjih glede razpoložljivosti, zaupnosti in/ali celovitosti osebnih podatkov, ki se skupno obdelujejo;

| (b) | vseh varnostnih incidentih, povezanih s skupno obdelavo; |
| --- | --- |

(b)

vseh varnostnih incidentih, povezanih s skupno obdelavo;

| (c) | vsaki kršitvi varstva osebnih podatkov (tj. vsaki kršitvi varstva, ki povzroči nenamerno ali nezakonito uničenje, izgubo, spremembo oziroma nepooblaščeno razkritje osebnih podatkov, ki se skupno obdelujejo, ali dostop do njih), verjetnih posledicah kršitve varstva osebnih podatkov in oceni tveganja za pravice in svoboščine fizičnih oseb ter vseh ukrepih, sprejetih za odpravo kršitve varstva osebnih podatkov in zmanjšanje tveganja za pravice in svoboščine posameznikov; |
| --- | --- |

(c)

vsaki kršitvi varstva osebnih podatkov (tj. vsaki kršitvi varstva, ki povzroči nenamerno ali nezakonito uničenje, izgubo, spremembo oziroma nepooblaščeno razkritje osebnih podatkov, ki se skupno obdelujejo, ali dostop do njih), verjetnih posledicah kršitve varstva osebnih podatkov in oceni tveganja za pravice in svoboščine fizičnih oseb ter vseh ukrepih, sprejetih za odpravo kršitve varstva osebnih podatkov in zmanjšanje tveganja za pravice in svoboščine posameznikov;

| (d) | vsaki kršitvi tehničnih in/ali organizacijskih zaščitnih ukrepov skupne obdelave. |
| --- | --- |

(d)

vsaki kršitvi tehničnih in/ali organizacijskih zaščitnih ukrepov skupne obdelave.

Vsak skupni upravljavec je pristojen za vse varnostne incidente, vključno s kršitvami varstva osebnih podatkov, ki nastanejo zaradi kršitve obveznosti navedenega skupnega upravljavca iz tega sklepa, Uredbe (EU) 2018/1725 oziroma Uredbe (EU) 2016/679.

Skupni upravljavci varnostne incidente (vključno s kršitvami varstva osebnih podatkov) dokumentirajo in se o njih medsebojno obveščajo brez nepotrebnega odlašanja, najpozneje pa v 48 urah po seznanitvi z varnostnim incidentom (vključno s kršitvijo varstva osebnih podatkov).

Skupni upravljavec, pristojen za kršitev varstva osebnih podatkov, dokumentira zadevno kršitev in o njej obvesti Evropskega nadzornika za varstvo podatkov ali pristojni nacionalni nadzorni organ. To stori brez nepotrebnega odlašanja in po možnosti najpozneje v 72 urah po seznanitvi s kršitvijo varstva osebnih podatkov, razen če ni verjetno, da bo kršitev varstva osebnih podatkov povzročila tveganje za pravice in svoboščine fizičnih oseb. Pristojni skupni upravljavec o takem obvestilu obvesti druge skupne upravljavce.

Skupni upravljavec, pristojen za kršitev varstva osebnih podatkov, zadevne posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, obvesti, da je prišlo do navedene kršitve varstva osebnih podatkov, če je verjetno, da bo kršitev varstva osebnih podatkov povzročila veliko tveganje za pravice in svoboščine fizičnih oseb. Pristojni skupni upravljavec o takem obvestilu obvesti druge skupne upravljavce.

4.3.   Lokalizacija osebnih podatkov

Osebni podatki, zbrani za namene postopka obveščanja prek sistema Safety Gate/RAPEX, se hranijo in zbirajo v aplikaciji Safety Gate/RAPEX, ki jo upravlja Komisija, da se zagotovi, da je dostop do aplikacije omejen le na jasno opredeljene osebe in da so tako podatki, shranjeni v aplikaciji, dobro zaščiteni.

Osebni podatki, zbrani za namene postopka obdelave, se obdelujejo le na ozemlju EU/EGP in tega ozemlja ne smejo zapustiti, razen če so skladni s členi 45, 46 ali 49 Uredbe (EU) 2016/679 ali členi 47, 48 ali 50 Uredbe (EU) 2018/1725.

V skladu s členom 12(4) Direktive 2001/95/ES je dostop do sistema Safety Gate/RAPEX odprt za države prosilke, tretje države ali mednarodne organizacije v okviru sporazuma med EU in temi državami ali mednarodnimi organizacijami v skladu z ureditvami, opredeljenimi v teh sporazumih. Izmenjujejo se lahko izbrane informacije iz sistema Safety Gate/RAPEX. Take informacije ne vsebujejo osebnih podatkov.

4.4.   Prejemniki

Dostop do osebnih podatkov je dovoljen le pooblaščenemu osebju in pogodbenim izvajalcem Komisije in nacionalnih organov za namene upravljanja in delovanja sistema Safety Gate/RAPEX, da se olajša postopek obdelave. Za ta dostop je potrebna identifikacija in uporaba gesla, kot sledi:

| — | sistem Safety Gate/RAPEX je na voljo samo Komisiji in uporabnikom, ki jih posebej imenujejo organi držav članic EU in držav Efte/EGP, ter organom Združenega kraljestva v zvezi z uporabniki na Severnem Irskem; |
| --- | --- |

—

sistem Safety Gate/RAPEX je na voljo samo Komisiji in uporabnikom, ki jih posebej imenujejo organi držav članic EU in držav Efte/EGP, ter organom Združenega kraljestva v zvezi z uporabniki na Severnem Irskem;

| — | dostop do zbranih osebnih podatkov v sistemu Safety Gate/RAPEX se odobri samo imenovanim in pooblaščenim uporabnikom aplikacije, ki imajo uporabniško ime/geslo. Dostop do aplikacije in odobritev gesla sta mogoča le, če to zahteva pristojni nacionalni organ pod splošnim nadzorom ekipe Komisije, ki je odgovorna za Safety Gate/RAPEX. |
| --- | --- |

—

dostop do zbranih osebnih podatkov v sistemu Safety Gate/RAPEX se odobri samo imenovanim in pooblaščenim uporabnikom aplikacije, ki imajo uporabniško ime/geslo. Dostop do aplikacije in odobritev gesla sta mogoča le, če to zahteva pristojni nacionalni organ pod splošnim nadzorom ekipe Komisije, ki je odgovorna za Safety Gate/RAPEX.

| — | dostop do zbranih osebnih podatkov ima osebje Komisije, pristojno za ta postopek obdelave, ter pooblaščene osebe v skladu z načelom potrebe po seznanitvi. To osebje zavezujejo zakonski in po potrebi dodatni dogovori o zaupnosti. |
| --- | --- |

—

dostop do zbranih osebnih podatkov ima osebje Komisije, pristojno za ta postopek obdelave, ter pooblaščene osebe v skladu z načelom potrebe po seznanitvi. To osebje zavezujejo zakonski in po potrebi dodatni dogovori o zaupnosti.

Osebe, ki imajo dostop do zbranih osebnih podatkov, so:

| (a) | osebje in pogodbeni izvajalci Komisije; |
| --- | --- |

(a)

osebje in pogodbeni izvajalci Komisije;

| (b) | opredeljene kontaktne točke in inšpektorji organov za nadzor trga držav članic EU in držav Efte/EGP ter organi Združenega kraljestva v zvezi z uporabniki na Severnem Irskem; |
| --- | --- |

(b)

opredeljene kontaktne točke in inšpektorji organov za nadzor trga držav članic EU in držav Efte/EGP ter organi Združenega kraljestva v zvezi z uporabniki na Severnem Irskem;

| (c) | opredeljeni inšpektorji organov, ki so pristojni za nadzor zunanjih meja držav članic EU in držav Efte/EGP. |
| --- | --- |

(c)

opredeljeni inšpektorji organov, ki so pristojni za nadzor zunanjih meja držav članic EU in držav Efte/EGP.

Osebe, ki imajo dostop do vseh zbranih osebnih podatkov in imajo možnost, da jih na zahtevo spremenijo, so:

| (a) | člani Komisijine skupine za Safety Gate/RAPEX; |
| --- | --- |

(a)

člani Komisijine skupine za Safety Gate/RAPEX;

| (b) | člani službe Komisije za pomoč uporabnikom za Safety Gate/RAPEX. |
| --- | --- |

(b)

člani službe Komisije za pomoč uporabnikom za Safety Gate/RAPEX.

Seznam vseh kontaktnih točk Safety Gate/RAPEX (uporabniki, ki jih imenujejo nacionalni organi v državah EU/EGP) z njihovimi kontaktnimi podatki (priimek, ime, ime organa, naslov organa, telefon, telefaks, e-naslov) je na voljo na javnem spletišču Safety Gate na portalu Europa (6). Upravljanje uporabnikov na nacionalni ravni nadzorujejo nacionalne kontaktne točke Safety Gate/RAPEX prek aplikacije Safety Gate/RAPEX.

Vsi uporabniki imajo dostop do vsebine obvestil s statusom ‚potrjeno s strani EK‘. Samo nacionalni uporabniki sistema Safety Gate/RAPEX imajo dostop do osnutkov svojih obvestil (pred predložitvijo Evropski komisiji). Osebje Komisije in pooblaščene osebe imajo dostop do obvestil s statusom ‚predloženo EK‘(.

Vsak skupni upravljavec obvesti vse druge skupne upravljavce o vseh prenosih osebnih podatkov prejemnikom v tretjih državah ali mednarodnih organizacijah.

5.   
  Specifične odgovornosti skupnih upravljavcev

Komisija zagotovi in je odgovorna za:

| (a) | odločanje o sredstvih, zahtevah in namenih obdelave; |
| --- | --- |

(a)

odločanje o sredstvih, zahtevah in namenih obdelave;

| (b) | evidentiranje postopka obdelave; |
| --- | --- |

(b)

evidentiranje postopka obdelave;

| (c) | olajšanje uresničevanja pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki; |
| --- | --- |

(c)

olajšanje uresničevanja pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki;

| (d) | obravnavanje zahtev posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki; |
| --- | --- |

(d)

obravnavanje zahtev posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki;

| (e) | odločanje o omejitvi uresničevanja pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ali o odstopanju od njih, kadar je to potrebno in sorazmerno; |
| --- | --- |

(e)

odločanje o omejitvi uresničevanja pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ali o odstopanju od njih, kadar je to potrebno in sorazmerno;

| (f) | zagotavljanje vgrajene in privzete zasebnosti; |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanje vgrajene in privzete zasebnosti;

| (g) | ugotavljanje in ocenjevanje zakonitosti, potrebnosti in sorazmernosti pošiljanja in prenosov osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(g)

ugotavljanje in ocenjevanje zakonitosti, potrebnosti in sorazmernosti pošiljanja in prenosov osebnih podatkov;

| (h) | predhodno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, če je to potrebno; |
| --- | --- |

(h)

predhodno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, če je to potrebno;

| (i) | zagotavljanje, da so osebe, ki so pooblaščene za obdelavo osebnih podatkov, zavezane k zaupnosti ali jih k zaupnosti zavezuje ustrezen zakon; |
| --- | --- |

(i)

zagotavljanje, da so osebe, ki so pooblaščene za obdelavo osebnih podatkov, zavezane k zaupnosti ali jih k zaupnosti zavezuje ustrezen zakon;

| (j) | sodelovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov pri izvajanju njegovih nalog, če ta za to zaprosi. |
| --- | --- |

(j)

sodelovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov pri izvajanju njegovih nalog, če ta za to zaprosi.

Nacionalni organi zagotovijo in so odgovorni za:

| (a) | evidentiranje postopka obdelave; |
| --- | --- |

(a)

evidentiranje postopka obdelave;

| (b) | zagotavljanje, da so osebni podatki, ki se obdelujejo, ustrezni, točni, relevantni in omejeni na to, kar je potrebno za zadevni namen; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje, da so osebni podatki, ki se obdelujejo, ustrezni, točni, relevantni in omejeni na to, kar je potrebno za zadevni namen;

| (c) | zagotavljanje preglednih informacij in sporočil posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, o njihovih pravicah; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje preglednih informacij in sporočil posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, o njihovih pravicah;

| (d) | olajšanje uresničevanja pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki; |
| --- | --- |

(d)

olajšanje uresničevanja pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki;

| (e) | uporabo samo obdelovalcev, ki zagotavljajo zadostna jamstva za izvajanje ustreznih tehničnih in organizacijskih ukrepov na tak način, da obdelava izpolnjuje zahteve iz Uredbe (EU) 2016/679 in zagotavlja varstvo pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki; |
| --- | --- |

(e)

uporabo samo obdelovalcev, ki zagotavljajo zadostna jamstva za izvajanje ustreznih tehničnih in organizacijskih ukrepov na tak način, da obdelava izpolnjuje zahteve iz Uredbe (EU) 2016/679 in zagotavlja varstvo pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki;

| (f) | urejanje obdelave s strani obdelovalca s pogodbo ali pravnim aktom v skladu s pravom Unije ali pravom države članice v skladu s členom 28 Uredbe (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

(f)

urejanje obdelave s strani obdelovalca s pogodbo ali pravnim aktom v skladu s pravom Unije ali pravom države članice v skladu s členom 28 Uredbe (EU) 2016/679;

| (g) | po potrebi izvajanje predhodnega posvetovanja z nacionalnim nadzornim organom; |
| --- | --- |

(g)

po potrebi izvajanje predhodnega posvetovanja z nacionalnim nadzornim organom;

| (h) | zagotavljanje, da so osebe, ki so pooblaščene za obdelavo osebnih podatkov, zavezane k zaupnosti ali jih k zaupnosti zavezuje ustrezen zakon; |
| --- | --- |

(h)

zagotavljanje, da so osebe, ki so pooblaščene za obdelavo osebnih podatkov, zavezane k zaupnosti ali jih k zaupnosti zavezuje ustrezen zakon;

| (i) | sodelovanje z nacionalnim nadzornim organom pri izvajanju njegovih nalog, če ta za to zaprosi. |
| --- | --- |

(i)

sodelovanje z nacionalnim nadzornim organom pri izvajanju njegovih nalog, če ta za to zaprosi.

6.   
  Trajanje obdelave

Skupni upravljavci osebnih podatkov ne hranijo ali obdelujejo dlje, kot je potrebno za izvajanje dogovorjenih namenov in obveznosti iz tega sklepa, tj. toliko časa, kolikor je potrebno za izpolnitev namena zbiranja ali nadaljnje obdelave. Zlasti:

| (a) | kontaktni podatki uporabnikov aplikacije Safety Gate/RAPEX se hranijo v sistemu, dokler so ti še vedno uporabniki. Kontaktni podatki se izbrišejo iz aplikacije takoj po prejemu informacije, da določena oseba ni več uporabnik sistema; |
| --- | --- |

(a)

kontaktni podatki uporabnikov aplikacije Safety Gate/RAPEX se hranijo v sistemu, dokler so ti še vedno uporabniki. Kontaktni podatki se izbrišejo iz aplikacije takoj po prejemu informacije, da določena oseba ni več uporabnik sistema;

| (b) | kontaktni podatki inšpektorjev iz organov za nadzor trga držav članic in držav Efte/EGP, kot tudi inšpektorjev organov, ki so pristojni za nadzor zunanjih meja, ki so navedeni v obvestilih in odzivih, se hranijo v sistemu pet let po potrditvi obvestila ali odziva; |
| --- | --- |

(b)

kontaktni podatki inšpektorjev iz organov za nadzor trga držav članic in držav Efte/EGP, kot tudi inšpektorjev organov, ki so pristojni za nadzor zunanjih meja, ki so navedeni v obvestilih in odzivih, se hranijo v sistemu pet let po potrditvi obvestila ali odziva;

| (c) | osebni podatki drugih fizičnih oseb, ki so morda vključeni v sistem, se hranijo v obliki, ki omogoča identifikacijo 30 let od trenutka vnosa informacij v sistem Safety Gate/RAPEX, kar ustreza ocenjenemu najdaljšemu življenjskemu ciklu kategorij proizvodov, kot so električni aparati ali motorna vozila. |
| --- | --- |

(c)

osebni podatki drugih fizičnih oseb, ki so morda vključeni v sistem, se hranijo v obliki, ki omogoča identifikacijo 30 let od trenutka vnosa informacij v sistem Safety Gate/RAPEX, kar ustreza ocenjenemu najdaljšemu življenjskemu ciklu kategorij proizvodov, kot so električni aparati ali motorna vozila.

Komisija v enem mesecu od prejema zahteve ugodi upravičenim zahtevam posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, za blokiranje, prilagoditev ali izbris njihovih podatkov.

7.   
  Odgovornost za nespoštovanje

Komisija je odgovorna za nespoštovanje v skladu s poglavjem VIII Uredbe (EU) 2018/1725.

Države članice so odgovorne za nespoštovanje v skladu s poglavjem VIII Uredbe (EU) 2016/679.

8.   
  Sodelovanje med skupnimi upravljavci

Vsak skupni upravljavec na zahtevo zagotovi drugim skupnim upravljavcem hitro in učinkovito pomoč pri izvajanju tega sklepa, pri čemer izpolnjuje vse veljavne zahteve iz Uredbe (EU) 2018/1725 oziroma Uredbe (EU) 2016/679 ter druga veljavna pravila o varstvu podatkov.

9.   
  Reševanje sporov

Skupni upravljavci si prizadevajo sporazumno rešiti vse spore, ki izhajajo iz razlage ali uporabe tega sklepa ali so z njima povezani.

Če se kadar koli pojavi vprašanje, spor ali razhajanje med skupnimi upravljavci v zvezi s tem sklepom, si skupni upravljavci prizadevajo, da bi ga rešili s postopkom posvetovanja.

Zaželeno je, da se vsi spori rešujejo na operativni ravni, ko se pojavijo, in da jih rešujejo kontaktne točke iz točke 10 te priloge in navedene na javnem spletišču Safety Gate na portalu Europa.

Namen posvetovanja je pregledati in se, kolikor je mogoče, dogovoriti o ukrepih za rešitev nastale težave, skupni upravljavci pa se v ta namen med seboj pogajajo v dobri veri. Vsak skupni upravljavec odgovori na zahtevo za sporazumno rešitev spora v sedmih delovnih dneh od take zahteve. Obdobje, v katerem je treba doseči sporazumno rešitev spora, je 30 delovnih dni od datuma zahteve.

Če spora ni mogoče rešiti sporazumno, lahko vsak skupni upravljavec zaprosi za mediacijo in/ali sodni postopek na naslednji način:

| (a) | v primeru mediacije skupni upravljavci skupaj imenujejo mediatorja, ki je sprejemljiv za vse in ki bo pristojen za olajšanje reševanja spora v dveh mesecih od tega, ko mu je bil spor predložen, |
| --- | --- |

(a)

v primeru mediacije skupni upravljavci skupaj imenujejo mediatorja, ki je sprejemljiv za vse in ki bo pristojen za olajšanje reševanja spora v dveh mesecih od tega, ko mu je bil spor predložen,

| (b) | v primeru sodnega postopka se zadeva predloži Sodišču Evropske unije v skladu s členom 272 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(b)

v primeru sodnega postopka se zadeva predloži Sodišču Evropske unije v skladu s členom 272 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

10.   
  Kontaktne točke za sodelovanje med skupnimi upravljavci

Vsak skupni upravljavec imenuje enotno kontaktno točko, na katero se lahko drugi skupni upravljavci obrnejo v zvezi z vprašanji, pritožbami in zagotavljanjem informacij v okviru tega sklepa.

Natančen seznam vseh kontaktnih točk, ki jih imenujejo Komisija in nacionalni organi v državah EU/EGP, z njihovimi kontaktnimi podatki (priimek, ime, ime organa, naslov organa, telefon, telefaks, e-naslov) je na voljo na javnem spletišču Safety Gate na portalu Europa.

---

(1)  Direktiva 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (UL L 11, 15.1.2002, str. 4).

1

(2)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

3

(4)  Uredba (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o nadzoru trga in skladnosti proizvodov ter spremembi Direktive 2004/42/ES in uredb (ES) št. 765/2008 in (EU) št. 305/2011 (UL L 169, 25.6.2019, str. 1).

4

(5)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2017/46 z dne 10. januarja 2017 o varnosti komunikacijskih in informacijskih sistemov v Evropski komisiji (UL L 6, 11.1.2017, str. 40).

5

(6)  https://ec.europa.eu/safety/consumers/consumers_safety_gate/menu/documents/Safety_Gate_contacts.pdf

6

---

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/87 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/87

---

SKLEP (EU) 2023/976 ENOTNEGA ODBORA ZA REŠEVANJE

z dne 22. marec 2023

o razrešnici glede izvrševanja proračuna in zaključnega računa Enotnega odbora za reševanje (SRB) za proračunsko leto 2021 (SRB/PS/2023/02)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

ENOTNI ODBOR ZA REŠEVANJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (1) ter zlasti členov 50(1)(b) in 63(8) Uredbe,

ob upoštevanju členov 97, 98 in 99 finančne uredbe Enotnega odbora za reševanje z dne 17. januarja 2020,

ob upoštevanju končnega zaključnega računa Enotnega odbora za reševanje za proračunsko leto 2021, kakor je bil sprejet 29. junija 2022 (v nadaljnjem besedilu: končni zaključni račun za leto 2021),

ob upoštevanju letnega poročila Enotnega odbora za reševanje za proračunsko leto 2021, kakor je bil sprejet 30. maja 2022 (v nadaljnjem besedilu: letno poročilo za leto 2021),

ob upoštevanju poročila Evropskega računskega sodišča o zaključnem računu Enotnega odbora za reševanje za proračunsko leto 2021 z odgovori Enotnega odbora za reševanje (v nadaljnjem besedilu: letno poročilo Računskega sodišča za leto 2021),

ob upoštevanju poročila o končnem zaključnem računu za leto 2021, vključno z revizijskimi mnenji revizijske družbe Mazars Réviseurs d’Enterprises z dne 17. junija 2022 (v nadaljnjem besedilu: revizijsko poročilo družbe Mazars za leto 2021),

ob upoštevanju poročila Evropskega računskega sodišča (v skladu s členom 92(4) Uredbe (EU) št. 806/2014) o vseh pogojnih obveznostih, nastalih zaradi opravljanja nalog Enotnega odbora za reševanje, Sveta ali Komisije v skladu z uredbo o enotnem mehanizmu za reševanje za proračunsko leto 2021 (v nadaljnjem besedilu: poročilo Računskega sodišča o pogojnih obveznostih za leto 2021),

ob upoštevanju letnega notranjega revizijskega poročila za leto 2021 z dne 15. januarja 2022,

ob upoštevanju delovnega programa Enotnega odbora za reševanje za leto 2021 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Edini člen

1.   podeli se razrešnica predsedniku Enotnega odbora za reševanje v zvezi z izvrševanjem proračuna odbora za proračunsko leto 2021;

2.   odobri se zaključni račun Enotnega odbora za reševanje za proračunsko leto 2021;

3.   navedejo se njegove pripombe v predlogu spodaj;

4.   predsednika Enotnega odbora za reševanje se pozove, naj o tem sklepu obvesti Svet, Komisijo in Računsko sodišče ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L) in na spletišču Enotnega odbora za reševanje.

Ta sklep začne veljati na dan podpisa.

Za Enotni odbor za reševanje

Jan Marc BERK

član plenarnega zasedanja

---

(1)  
  UL L 225, 30.7.2014, str. 1.

1

---