# Europos Sąjungos L 132/2023

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 132 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 66 metai2023m. gegužės 17d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 132

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

66 metai2023m. gegužės 17d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2023 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/969, kuriuo sukuriama bendradarbiavimo platforma jungtinių tyrimo grupių veiklai remti ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1726 | 1 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2023 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2023/970, kuria, nustatant darbo užmokesčio skaidrumo ir vykdymo užtikrinimo mechanizmus, griežčiau taikomas vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą principas (
  1
  ) | 21 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2023 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/969, kuriuo sukuriama bendradarbiavimo platforma jungtinių tyrimo grupių veiklai remti ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1726

1

DIREKTYVOS

*

2023 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2023/970, kuria, nustatant darbo užmokesčio skaidrumo ir vykdymo užtikrinimo mechanizmus, griežčiau taikomas vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą principas (
  1
  )

1

21

| | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai |
| --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2023 m. gegužės 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/971, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Cedro di Santa Maria del Cedro (SKVN)) | 45 |
| | * | 2023 m. gegužės 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/972, kuriuo leidžiama pateikti rinkai Labisia pumila vandeninį etanolio ekstraktą kaip naują maisto produktą ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/2470 (
  1
  ) | 46 |
| | * | 2023 m. gegužės 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/973, kuriuo dėl Kanadai, Čilei, Jungtinei Karalystei ir Jungtinėms Amerikos Valstijoms skirtų įrašų trečiųjų šalių, iš kurių į Sąjungą leidžiama įvežti naminių paukščių, naminių paukščių genetinės medžiagos produktų ir naminių paukščių bei medžiojamųjų paukščių šviežios mėsos siuntas, sąrašuose iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedai (
  1
  ) | 52 |
| | * | 2023 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/974, kuriuo pratęsiamas nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo Tarybos reglamento (EB) Nr. 1967/2006 nuostatų dėl minimalaus atstumo nuo kranto ir minimalaus jūros gylio reikalavimų žvejojant Slovėnijos teritoriniuose vandenyse volantinos tipo tralais, galiojimas | 74 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2023 m. gegužės 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2023/975, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/417, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos skubaus informavimo sistemos (RAPEX), nustatytos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos 12 straipsnį, ir jos pranešimų sistemos naudojimo gairės
  (pranešta dokumentu Nr. C(2023) 2817)

   (
  1
  ) | 77 |
| | * | 2023 m. kovo 22 d. Bendros pertvarkymo valdybos sprendimas (ES) 2023/976, Dėl Bendros pertvarkymo valdybos (BPV) 2021 finansinių metų biudžeto įvykdymo ir sąskaitų uždarymo patvirtinimo (SRB/PS/2023/02) | 87 |

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

*

2023 m. gegužės 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/971, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Cedro di Santa Maria del Cedro (SKVN))

45

*

2023 m. gegužės 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/972, kuriuo leidžiama pateikti rinkai Labisia pumila vandeninį etanolio ekstraktą kaip naują maisto produktą ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/2470 (
  1
  )

Labisia pumila

1

46

*

2023 m. gegužės 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/973, kuriuo dėl Kanadai, Čilei, Jungtinei Karalystei ir Jungtinėms Amerikos Valstijoms skirtų įrašų trečiųjų šalių, iš kurių į Sąjungą leidžiama įvežti naminių paukščių, naminių paukščių genetinės medžiagos produktų ir naminių paukščių bei medžiojamųjų paukščių šviežios mėsos siuntas, sąrašuose iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedai (
  1
  )

1

52

*

2023 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/974, kuriuo pratęsiamas nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo Tarybos reglamento (EB) Nr. 1967/2006 nuostatų dėl minimalaus atstumo nuo kranto ir minimalaus jūros gylio reikalavimų žvejojant Slovėnijos teritoriniuose vandenyse volantinos tipo tralais, galiojimas

74

SPRENDIMAI

*

2023 m. gegužės 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2023/975, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/417, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos skubaus informavimo sistemos (RAPEX), nustatytos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos 12 straipsnį, ir jos pranešimų sistemos naudojimo gairės
  (pranešta dokumentu Nr. C(2023) 2817)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2023) 2817)

1

77

*

2023 m. kovo 22 d. Bendros pertvarkymo valdybos sprendimas (ES) 2023/976, Dėl Bendros pertvarkymo valdybos (BPV) 2021 finansinių metų biudžeto įvykdymo ir sąskaitų uždarymo patvirtinimo (SRB/PS/2023/02)

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 132/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2023/969

2023 m. gegužės 10 d.

kuriuo sukuriama bendradarbiavimo platforma jungtinių tyrimo grupių veiklai remti ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1726

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 82 straipsnio 1 dalies antros pastraipos d punktą,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | Sąjunga užsibrėžė tikslą savo piliečiams suteikti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę be vidaus sienų, kurioje būtų užtikrintas laisvas asmenų judėjimas. Kartu Sąjunga turėtų užtikrinti, kad ta erdvė išliktų saugi. Tą tikslą galima pasiekti tik veiksmingesniu, labiau koordinuotu nacionalinių ir tarptautinių teisėsaugos ir teisminių institucijų bendradarbiavimu ir tinkamomis priemonėmis, skirtomis užkirsti kelią nusikalstamumui, įskaitant organizuotą nusikalstamumą ir terorizmą, ir su juo kovoti; |
| --- | --- |

(1)

Sąjunga užsibrėžė tikslą savo piliečiams suteikti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę be vidaus sienų, kurioje būtų užtikrintas laisvas asmenų judėjimas. Kartu Sąjunga turėtų užtikrinti, kad ta erdvė išliktų saugi. Tą tikslą galima pasiekti tik veiksmingesniu, labiau koordinuotu nacionalinių ir tarptautinių teisėsaugos ir teisminių institucijų bendradarbiavimu ir tinkamomis priemonėmis, skirtomis užkirsti kelią nusikalstamumui, įskaitant organizuotą nusikalstamumą ir terorizmą, ir su juo kovoti;

| (2) | pasiekti tą tikslą ypač sudėtinga, kai nusikalstamumas dviejų ar daugiau valstybių narių ir (arba) trečiųjų valstybių teritorijoje įgyja tarpvalstybinį pobūdį. Tokiais atvejais valstybės narės turi turėti galimybę sujungti savo pajėgas ir veiksmus, kad būtų galima atlikti veiksmingus ir efektyvius tarpvalstybinius tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą, kurių atžvilgiu labai svarbu keistis informacija ir įrodymais. Viena iš sėkmingiausių tokio tarpvalstybinio bendradarbiavimo priemonių yra jungtinės tyrimo grupės (toliau – JTG), kurios leidžia dviejų ar daugiau valstybių narių ir galbūt trečiųjų valstybių teisminėms ir teisėsaugos institucijoms tiesiogiai bendradarbiauti ir palaikyti ryšius, kad jos galėtų organizuoti savo veiksmus ir tyrimus efektyviausiu būdu. Dviejų ar daugiau valstybių narių ir galbūt trečiųjų valstybių kompetentingos institucijos, siekdamos vykdyti tarpvalstybinį poveikį turinčius nusikalstamų veikų tyrimus kartu, sudaro JTG konkrečiam tikslui ir ribotam laikotarpiui; |
| --- | --- |

(2)

pasiekti tą tikslą ypač sudėtinga, kai nusikalstamumas dviejų ar daugiau valstybių narių ir (arba) trečiųjų valstybių teritorijoje įgyja tarpvalstybinį pobūdį. Tokiais atvejais valstybės narės turi turėti galimybę sujungti savo pajėgas ir veiksmus, kad būtų galima atlikti veiksmingus ir efektyvius tarpvalstybinius tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą, kurių atžvilgiu labai svarbu keistis informacija ir įrodymais. Viena iš sėkmingiausių tokio tarpvalstybinio bendradarbiavimo priemonių yra jungtinės tyrimo grupės (toliau – JTG), kurios leidžia dviejų ar daugiau valstybių narių ir galbūt trečiųjų valstybių teisminėms ir teisėsaugos institucijoms tiesiogiai bendradarbiauti ir palaikyti ryšius, kad jos galėtų organizuoti savo veiksmus ir tyrimus efektyviausiu būdu. Dviejų ar daugiau valstybių narių ir galbūt trečiųjų valstybių kompetentingos institucijos, siekdamos vykdyti tarpvalstybinį poveikį turinčius nusikalstamų veikų tyrimus kartu, sudaro JTG konkrečiam tikslui ir ribotam laikotarpiui;

| (3) | JTG pasiteisino padedant gerinti teisminį bendradarbiavimą, susijusį su tyrimu ir baudžiamuoju persekiojimu už tokius tarpvalstybinius nusikaltimus, kaip kibernetiniai nusikaltimai, terorizmas ir sunkūs bei organizuoti nusikaltimai, nes tarp JTG narių mažinamas daug laiko atimančių procedūrų ir formalumų skaičius. Vis dažniau naudojantis JTG, Sąjungoje taip pat sutvirtėjo tarpvalstybinio teisminių institucijų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose kultūra; |
| --- | --- |

(3)

JTG pasiteisino padedant gerinti teisminį bendradarbiavimą, susijusį su tyrimu ir baudžiamuoju persekiojimu už tokius tarpvalstybinius nusikaltimus, kaip kibernetiniai nusikaltimai, terorizmas ir sunkūs bei organizuoti nusikaltimai, nes tarp JTG narių mažinamas daug laiko atimančių procedūrų ir formalumų skaičius. Vis dažniau naudojantis JTG, Sąjungoje taip pat sutvirtėjo tarpvalstybinio teisminių institucijų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose kultūra;

| (4) | Sąjungos acquis numatytos dvi teisinės sistemos, pagal kurias sudaromos JTG dalyvaujant bent dviem valstybėms narėms: Konvencijos dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose, kurią pagal Europos Sąjungos sutarties 34 straipsnį patvirtino Taryba (2), 13 straipsnis ir Tarybos pamatinis sprendimas 2002/465/TVR (3). Trečiosios valstybės gali būti įtrauktos į JTG kaip šalys, jei yra teisinis tokio įtraukimo pagrindas, pavyzdžiui, 2001 m. lapkričio 8 d. Strasbūre pasirašytos Europos konvencijos dėl savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose antrojo papildomo protokolo (4) 20 straipsnis ir Susitarimo dėl savitarpio teisinės pagalbos tarp Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų (5) 5 straipsnis; |
| --- | --- |

(4)

Sąjungos acquis numatytos dvi teisinės sistemos, pagal kurias sudaromos JTG dalyvaujant bent dviem valstybėms narėms: Konvencijos dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose, kurią pagal Europos Sąjungos sutarties 34 straipsnį patvirtino Taryba (2), 13 straipsnis ir Tarybos pamatinis sprendimas 2002/465/TVR (3). Trečiosios valstybės gali būti įtrauktos į JTG kaip šalys, jei yra teisinis tokio įtraukimo pagrindas, pavyzdžiui, 2001 m. lapkričio 8 d. Strasbūre pasirašytos Europos konvencijos dėl savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose antrojo papildomo protokolo (4) 20 straipsnis ir Susitarimo dėl savitarpio teisinės pagalbos tarp Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų (5) 5 straipsnis;

| (5) | tarptautinės teisminės institucijos atlieka itin svarbų vaidmenį vykdant tarptautinių nusikaltimų tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą už juos. Jų atstovai gali dalyvauti konkrečioje JTG gavę JTG narių kvietimą, grindžiamą atitinkamu susitarimu, kuriuo sudaroma JTG (toliau – susitarimas dėl JTG). Todėl taip pat turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos nacionalinėms kompetentingoms institucijoms ir bet kuriam kitam teismui, tribunolui ar mechanizmui, kurio tikslas – tirti visai tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliančius sunkius nusikaltimus, visų pirma, Tarptautiniam baudžiamajam teismui (toliau – TBT), keistis informacija ir įrodymais. Todėl šiuo reglamentu tokių tarptautinių teisminių institucijų atstovams turėtų būti suteikta prieiga prie informacinių technologijų (toliau – IT) platformos (toliau – JTG bendradarbiavimo platforma), kad būtų stiprinamas tarptautinis bendradarbiavimas, susijęs su tarptautinių nusikaltimų tyrimais ir baudžiamuoju persekiojimu už juos; |
| --- | --- |

(5)

tarptautinės teisminės institucijos atlieka itin svarbų vaidmenį vykdant tarptautinių nusikaltimų tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą už juos. Jų atstovai gali dalyvauti konkrečioje JTG gavę JTG narių kvietimą, grindžiamą atitinkamu susitarimu, kuriuo sudaroma JTG (toliau – susitarimas dėl JTG). Todėl taip pat turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos nacionalinėms kompetentingoms institucijoms ir bet kuriam kitam teismui, tribunolui ar mechanizmui, kurio tikslas – tirti visai tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliančius sunkius nusikaltimus, visų pirma, Tarptautiniam baudžiamajam teismui (toliau – TBT), keistis informacija ir įrodymais. Todėl šiuo reglamentu tokių tarptautinių teisminių institucijų atstovams turėtų būti suteikta prieiga prie informacinių technologijų (toliau – IT) platformos (toliau – JTG bendradarbiavimo platforma), kad būtų stiprinamas tarptautinis bendradarbiavimas, susijęs su tarptautinių nusikaltimų tyrimais ir baudžiamuoju persekiojimu už juos;

| (6) | nepaprastai svarbu sukurti JTG skirtą bendradarbiavimo platformą, kad būtų veiksmingai palaikomi ryšiai ir saugiai keičiamasi informacija bei įrodymais, siekiant užtikrinti, kad sunkiausių nusikaltimų vykdytojai būtų greitai patraukti atsakomybėn. Toks poreikis akcentuojamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/1727 (6) įsteigtos Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūros (toliau – Eurojustas) įgaliojimais, kurie buvo iš dalies pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2022/838 (7), sudarančiu sąlygas Eurojustui išsaugoti, analizuoti ir laikyti įrodymus, susijusius su genocidu, nusikaltimais žmoniškumui, karo nusikaltimais ir susijusiomis nusikalstamomis veikomis, ir sudarant sąlygas keistis susijusiais įrodymais su kompetentingomis nacionalinėmis institucijomis bei tarptautinėmis teisminėmis institucijomis, visų pirma, su TBT; |
| --- | --- |

(6)

nepaprastai svarbu sukurti JTG skirtą bendradarbiavimo platformą, kad būtų veiksmingai palaikomi ryšiai ir saugiai keičiamasi informacija bei įrodymais, siekiant užtikrinti, kad sunkiausių nusikaltimų vykdytojai būtų greitai patraukti atsakomybėn. Toks poreikis akcentuojamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/1727 (6) įsteigtos Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūros (toliau – Eurojustas) įgaliojimais, kurie buvo iš dalies pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2022/838 (7), sudarančiu sąlygas Eurojustui išsaugoti, analizuoti ir laikyti įrodymus, susijusius su genocidu, nusikaltimais žmoniškumui, karo nusikaltimais ir susijusiomis nusikalstamomis veikomis, ir sudarant sąlygas keistis susijusiais įrodymais su kompetentingomis nacionalinėmis institucijomis bei tarptautinėmis teisminėmis institucijomis, visų pirma, su TBT;

| (7) | esamose Sąjungos lygmens teisinėse sistemose nenurodyta, kaip JTG dalyvaujantys subjektai turi keistis informacija ir palaikyti ryšius. Tie subjektai susitaria dėl tokio keitimosi ir ryšių palaikymo, atsižvelgdami į poreikius ir turimas priemones. Siekiant kovoti su vis sudėtingesniu ir sparčiai kintančiu tarpvalstybiniu nusikalstamumu, nepaprastai svarbus vaidmuo tenka spartai, bendradarbiavimui ir veiksmingumui. Tačiau šiuo metu nėra sistemos, kurią naudojant būtų remiamas JTG valdymas, būtų galima veiksmingiau vykdyti įrodymų paiešką bei registraciją ir būtų garantuotas į JTG įtrauktų subjektų keitimosi duomenimis saugumas. Akivaizdu, kad trūksta specialių saugių ir veiksmingų kanalų, kuriais galėtų naudotis visi į JTG įtraukti subjektai ir kuriais naudodamiesi jie galėtų greitai keistis dideliu informacijos bei įrodymų kiekiu arba užtikrinti saugų bei veiksmingą ryšių palaikymą. Be to, nėra sistemos, kurią naudojant būtų remiamas JTG valdymas, įskaitant įrodymų, kuriais buvo apsikeista į JTG įtrauktų subjektų, atsekamumą nacionaliniuose teismuose keliamus teisinius reikalavimus atitinkančiu būdu, arba JTG veiksmų planavimas bei koordinavimas; |
| --- | --- |

(7)

esamose Sąjungos lygmens teisinėse sistemose nenurodyta, kaip JTG dalyvaujantys subjektai turi keistis informacija ir palaikyti ryšius. Tie subjektai susitaria dėl tokio keitimosi ir ryšių palaikymo, atsižvelgdami į poreikius ir turimas priemones. Siekiant kovoti su vis sudėtingesniu ir sparčiai kintančiu tarpvalstybiniu nusikalstamumu, nepaprastai svarbus vaidmuo tenka spartai, bendradarbiavimui ir veiksmingumui. Tačiau šiuo metu nėra sistemos, kurią naudojant būtų remiamas JTG valdymas, būtų galima veiksmingiau vykdyti įrodymų paiešką bei registraciją ir būtų garantuotas į JTG įtrauktų subjektų keitimosi duomenimis saugumas. Akivaizdu, kad trūksta specialių saugių ir veiksmingų kanalų, kuriais galėtų naudotis visi į JTG įtraukti subjektai ir kuriais naudodamiesi jie galėtų greitai keistis dideliu informacijos bei įrodymų kiekiu arba užtikrinti saugų bei veiksmingą ryšių palaikymą. Be to, nėra sistemos, kurią naudojant būtų remiamas JTG valdymas, įskaitant įrodymų, kuriais buvo apsikeista į JTG įtrauktų subjektų, atsekamumą nacionaliniuose teismuose keliamus teisinius reikalavimus atitinkančiu būdu, arba JTG veiksmų planavimas bei koordinavimas;

| (8) | atsižvelgiant į didėjančią tikimybę, kad nusikaltimai įsiskverbs į IT sistemas, dabartinė padėtis galėtų trukdyti tarpvalstybinių tyrimų veiksmingumui ir efektyvumui, taip pat galėtų kelti pavojų tokiems tyrimams ir baudžiamajam persekiojimui ir juos sulėtinti dėl nesaugaus ir neskaitmeninio keitimosi informacija bei įrodymais, o tai gali lemti didesnes jų išlaidas. Teisminės ir teisėsaugos institucijos, visų pirma, turi užtikrinti, kad jų sistemos būtų kuo modernesnės ir saugesnės ir kad visi JTG nariai galėtų lengvai prisijungti ir sąveikauti, nepriklausomai nuo jų nacionalinių sistemų; |
| --- | --- |

(8)

atsižvelgiant į didėjančią tikimybę, kad nusikaltimai įsiskverbs į IT sistemas, dabartinė padėtis galėtų trukdyti tarpvalstybinių tyrimų veiksmingumui ir efektyvumui, taip pat galėtų kelti pavojų tokiems tyrimams ir baudžiamajam persekiojimui ir juos sulėtinti dėl nesaugaus ir neskaitmeninio keitimosi informacija bei įrodymais, o tai gali lemti didesnes jų išlaidas. Teisminės ir teisėsaugos institucijos, visų pirma, turi užtikrinti, kad jų sistemos būtų kuo modernesnės ir saugesnės ir kad visi JTG nariai galėtų lengvai prisijungti ir sąveikauti, nepriklausomai nuo jų nacionalinių sistemų;

| (9) | svarbu, kad JTG bendradarbiavimas būtų gerinamas ir jis būtų remiamas moderniomis IT priemonėmis. Keitimosi informacija tarp į JTG įtrauktų subjektų spartą ir efektyvumą būtų galima gerokai padidinti sukūrus specialią JTG veiklai remti skirtą IT platformą. Todėl būtina nustatyti taisykles, kuriomis Sąjungos lygmeniu būtų sukurta JTG bendradarbiavimo platforma, siekiant padėti į JTG įtrauktiems subjektams bendradarbiauti, saugiai palaikyti ryšį ir dalytis informacija bei įrodymais; |
| --- | --- |

(9)

svarbu, kad JTG bendradarbiavimas būtų gerinamas ir jis būtų remiamas moderniomis IT priemonėmis. Keitimosi informacija tarp į JTG įtrauktų subjektų spartą ir efektyvumą būtų galima gerokai padidinti sukūrus specialią JTG veiklai remti skirtą IT platformą. Todėl būtina nustatyti taisykles, kuriomis Sąjungos lygmeniu būtų sukurta JTG bendradarbiavimo platforma, siekiant padėti į JTG įtrauktiems subjektams bendradarbiauti, saugiai palaikyti ryšį ir dalytis informacija bei įrodymais;

| (10) | JTG bendradarbiavimo platforma turėtų būti naudojama tik tada, kai, inter alia, yra Sąjungos teisinis pagrindas sudaryti JTG. Visų JTG, sudarytų tik tarptautiniais teisiniais pagrindais, atveju JTG bendradarbiavimo platforma neturėtų būti naudojama, nes ji yra finansuojama iš Sąjungos biudžeto ir sukurta remiantis Sąjungos teisės aktais. Tačiau tais atvejais, kai trečiosios valstybės kompetentingos institucijos yra sudariusios susitarimą dėl JTG, kuriame pateikiamas ne tik tarptautinis, bet ir Sąjungos teisinis pagrindas, tos trečiosios valstybės kompetentingos institucijos atstovai turėtų būti laikomi JTG nariais; |
| --- | --- |

(10)

JTG bendradarbiavimo platforma turėtų būti naudojama tik tada, kai, inter alia, yra Sąjungos teisinis pagrindas sudaryti JTG. Visų JTG, sudarytų tik tarptautiniais teisiniais pagrindais, atveju JTG bendradarbiavimo platforma neturėtų būti naudojama, nes ji yra finansuojama iš Sąjungos biudžeto ir sukurta remiantis Sąjungos teisės aktais. Tačiau tais atvejais, kai trečiosios valstybės kompetentingos institucijos yra sudariusios susitarimą dėl JTG, kuriame pateikiamas ne tik tarptautinis, bet ir Sąjungos teisinis pagrindas, tos trečiosios valstybės kompetentingos institucijos atstovai turėtų būti laikomi JTG nariais;

| (11) | JTG bendradarbiavimo platforma turėtų būti naudojama savanoriškai. Tačiau, atsižvelgiant į jos pridėtinę vertę vykdant tarpvalstybinius tyrimus, labai skatinama ją naudoti. JTG bendradarbiavimo platformos naudojimas ar nenaudojimas neturėtų pakenkti ar daryti poveikio kitų ryšių palaikymo ar keitimosi informacija formų teisėtumui ir neturėtų pakeisti JTG sudarymo, organizavimo ar veiklos būdo. JTG bendradarbiavimo platformos sukūrimas neturėtų daryti poveikio nei pagrindiniams JTG sudarymo teisiniams pagrindams nei taikytiniems nacionalinės procesinės teisės aktams, susijusiems su gautų įrodymų rinkimu ir naudojimu. Kitų nacionalinių kompetentingų institucijų, pavyzdžiui, muitinės, pareigūnai, būdami pagal Pamatinį sprendimą 2002/465/TVR sudarytų JTG nariais, turėtų galėti turėti prieigą prie JTG bendradarbiavimo erdvių. JTG bendradarbiavimo platforma turėtų užtikrinti tik saugią IT priemonę, kuria būtų pagerintas bendradarbiavimas, paspartintas informacijos srautas tarp jos naudotojų ir užtikrintas didesnis duomenų, kuriais keičiamasi, saugumas ir padidintas JTG veiksmingumas; |
| --- | --- |

(11)

JTG bendradarbiavimo platforma turėtų būti naudojama savanoriškai. Tačiau, atsižvelgiant į jos pridėtinę vertę vykdant tarpvalstybinius tyrimus, labai skatinama ją naudoti. JTG bendradarbiavimo platformos naudojimas ar nenaudojimas neturėtų pakenkti ar daryti poveikio kitų ryšių palaikymo ar keitimosi informacija formų teisėtumui ir neturėtų pakeisti JTG sudarymo, organizavimo ar veiklos būdo. JTG bendradarbiavimo platformos sukūrimas neturėtų daryti poveikio nei pagrindiniams JTG sudarymo teisiniams pagrindams nei taikytiniems nacionalinės procesinės teisės aktams, susijusiems su gautų įrodymų rinkimu ir naudojimu. Kitų nacionalinių kompetentingų institucijų, pavyzdžiui, muitinės, pareigūnai, būdami pagal Pamatinį sprendimą 2002/465/TVR sudarytų JTG nariais, turėtų galėti turėti prieigą prie JTG bendradarbiavimo erdvių. JTG bendradarbiavimo platforma turėtų užtikrinti tik saugią IT priemonę, kuria būtų pagerintas bendradarbiavimas, paspartintas informacijos srautas tarp jos naudotojų ir užtikrintas didesnis duomenų, kuriais keičiamasi, saugumas ir padidintas JTG veiksmingumas;

| (12) | JTG bendradarbiavimo platforma turėtų apimti JTG veiklos etapą ir laikotarpį užbaigus veiklą, nuo to momento, kai pasirašomas atitinkamas susitarimas dėl JTG, iki tol, kol užbaigiamas JTG vertinimas. Kadangi JTG sudarymo procese dalyvauja visai kiti subjektai nei jau sudarytos JTG nariai, JTG sudarymo procesas, ypač derybos dėl turinio ir susitarimo dėl JTG pasirašymas, neturėtų būti valdomas per JTG bendradarbiavimo platformą. Tačiau, kai prireikia elektroninės priemonės susitarimo dėl JTG pasirašymo procesui paremti, svarbu, kad Komisija apsvarstytų galimybę tą procesą įtraukti į Skaitmeninio keitimosi e. įrodymais sistemą (eEDES) – Komisijos sukurtą saugų interneto portalą elektroniniams prašymams ir atsakymams; |
| --- | --- |

(12)

JTG bendradarbiavimo platforma turėtų apimti JTG veiklos etapą ir laikotarpį užbaigus veiklą, nuo to momento, kai pasirašomas atitinkamas susitarimas dėl JTG, iki tol, kol užbaigiamas JTG vertinimas. Kadangi JTG sudarymo procese dalyvauja visai kiti subjektai nei jau sudarytos JTG nariai, JTG sudarymo procesas, ypač derybos dėl turinio ir susitarimo dėl JTG pasirašymas, neturėtų būti valdomas per JTG bendradarbiavimo platformą. Tačiau, kai prireikia elektroninės priemonės susitarimo dėl JTG pasirašymo procesui paremti, svarbu, kad Komisija apsvarstytų galimybę tą procesą įtraukti į Skaitmeninio keitimosi e. įrodymais sistemą (eEDES) – Komisijos sukurtą saugų interneto portalą elektroniniams prašymams ir atsakymams;

| (13) | kiekvienos JTG, naudojančios JTG bendradarbiavimo platformą, atveju JTG nariai turėtų būti skatinami atlikti JTG vertinimą arba JTG veiklos etapu, arba jam pasibaigus, naudojantis JTG bendradarbiavimo platformos numatytomis priemonėmis; |
| --- | --- |

(13)

kiekvienos JTG, naudojančios JTG bendradarbiavimo platformą, atveju JTG nariai turėtų būti skatinami atlikti JTG vertinimą arba JTG veiklos etapu, arba jam pasibaigus, naudojantis JTG bendradarbiavimo platformos numatytomis priemonėmis;

| (14) | susitarimas dėl JTG, įskaitant visus priedėlius, turėtų būti būtina sąlyga, kad būtų naudojama JTG bendradarbiavimo platforma. Visų būsimų susitarimų dėl JTG turinys turėtų būti pritaikytas siekiant atsižvelgti į atitinkamas šio reglamento nuostatas; |
| --- | --- |

(14)

susitarimas dėl JTG, įskaitant visus priedėlius, turėtų būti būtina sąlyga, kad būtų naudojama JTG bendradarbiavimo platforma. Visų būsimų susitarimų dėl JTG turinys turėtų būti pritaikytas siekiant atsižvelgti į atitinkamas šio reglamento nuostatas;

| (15) | 2005 m. suformuotas JTG nacionalinių ekspertų tinklas (toliau – JTG tinklas) parengė tipinį susitarimą, apimantį priedėlius, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas JTG sudarymui. Tipinio susitarimo ir jo priedėlių turinys turėtų būti pritaikytas siekiant atsižvelgti į sprendimą naudotis JTG bendradarbiavimo platforma ir prieigos prie JTG bendradarbiavimo platformos taisykles; |
| --- | --- |

(15)

2005 m. suformuotas JTG nacionalinių ekspertų tinklas (toliau – JTG tinklas) parengė tipinį susitarimą, apimantį priedėlius, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas JTG sudarymui. Tipinio susitarimo ir jo priedėlių turinys turėtų būti pritaikytas siekiant atsižvelgti į sprendimą naudotis JTG bendradarbiavimo platforma ir prieigos prie JTG bendradarbiavimo platformos taisykles;

| (16) | veiklos požiūriu JTG bendradarbiavimo platformą turėtų sudaryti atskiros JTG bendradarbiavimo erdvės, sukurtos kiekvienai atskirai JTG, kuriai JTG bendradarbiavimo platforma teikia prieglobą; |
| --- | --- |

(16)

veiklos požiūriu JTG bendradarbiavimo platformą turėtų sudaryti atskiros JTG bendradarbiavimo erdvės, sukurtos kiekvienai atskirai JTG, kuriai JTG bendradarbiavimo platforma teikia prieglobą;

| (17) | techniniu požiūriu JTG bendradarbiavimo platforma turėtų būti prieinama saugiu internetiniu ryšiu ir ją turėtų sudaryti centralizuota informacinė sistema, prieinama per saugų interneto portalą, mobiliųjų ir stalinių įrenginių ryšių palaikymo programinė įranga, įskaitant pažangų registravimo ir sekimo mechanizmą, ir ryšys tarp centralizuotos informacinės sistemos ir atitinkamų IT priemonių, kuriomis būtų remiama JTG veikla ir kurias valdytų JTG tinklo sekretoriatas; |
| --- | --- |

(17)

techniniu požiūriu JTG bendradarbiavimo platforma turėtų būti prieinama saugiu internetiniu ryšiu ir ją turėtų sudaryti centralizuota informacinė sistema, prieinama per saugų interneto portalą, mobiliųjų ir stalinių įrenginių ryšių palaikymo programinė įranga, įskaitant pažangų registravimo ir sekimo mechanizmą, ir ryšys tarp centralizuotos informacinės sistemos ir atitinkamų IT priemonių, kuriomis būtų remiama JTG veikla ir kurias valdytų JTG tinklo sekretoriatas;

| (18) | naudojant JTG bendradarbiavimo platformą turėtų būti siekiama sudaryti palankesnes sąlygas JTG koordinavimui ir valdymui. JTG bendradarbiavimo platforma turėtų užtikrinti keitimąsi operatyvine informacija bei įrodymais ir laikiną jų saugojimą, užtikrinti saugų ryšių palaikymą, numatyti įrodymų atsekamumą ir remti JTG vertinimo procesą. Visi į JTG įtraukti subjektai turėtų būti skatinami naudotis visomis JTG bendradarbiavimo platformos funkcijomis ir kiek įmanoma pakeisti šiuo metu naudojamus ryšių palaikymo ir keitimosi duomenimis kanalus JTG bendradarbiavimo platformoje naudojamais ryšių palaikymo ir keitimosi duomenimis kanalais; |
| --- | --- |

(18)

naudojant JTG bendradarbiavimo platformą turėtų būti siekiama sudaryti palankesnes sąlygas JTG koordinavimui ir valdymui. JTG bendradarbiavimo platforma turėtų užtikrinti keitimąsi operatyvine informacija bei įrodymais ir laikiną jų saugojimą, užtikrinti saugų ryšių palaikymą, numatyti įrodymų atsekamumą ir remti JTG vertinimo procesą. Visi į JTG įtraukti subjektai turėtų būti skatinami naudotis visomis JTG bendradarbiavimo platformos funkcijomis ir kiek įmanoma pakeisti šiuo metu naudojamus ryšių palaikymo ir keitimosi duomenimis kanalus JTG bendradarbiavimo platformoje naudojamais ryšių palaikymo ir keitimosi duomenimis kanalais;

| (19) | Sąjungos agentūrų bei organų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje, įtrauktų į veiklą teisminio bendradarbiavimo srityje, ir JTG narių veiklos koordinavimas ir keitimasis duomenimis yra ypač svarbūs siekiant užtikrinti koordinuotą Sąjungos atsaką į nusikalstamą veiklą ir valstybėms narėms teikti nepaprastai svarbią paramą kovojant su nusikalstamumu. JTG bendradarbiavimo platforma turėtų papildyti esamas priemones, kuriomis teisminėms ir teisėsaugos institucijoms sudaromos sąlygos saugiai keistis duomenimis, pavyzdžiui, Saugaus keitimosi informacija tinklo programą (toliau – SIENA), kurią valdo Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (toliau – Europolas), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/794 (8); |
| --- | --- |

(19)

Sąjungos agentūrų bei organų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje, įtrauktų į veiklą teisminio bendradarbiavimo srityje, ir JTG narių veiklos koordinavimas ir keitimasis duomenimis yra ypač svarbūs siekiant užtikrinti koordinuotą Sąjungos atsaką į nusikalstamą veiklą ir valstybėms narėms teikti nepaprastai svarbią paramą kovojant su nusikalstamumu. JTG bendradarbiavimo platforma turėtų papildyti esamas priemones, kuriomis teisminėms ir teisėsaugos institucijoms sudaromos sąlygos saugiai keistis duomenimis, pavyzdžiui, Saugaus keitimosi informacija tinklo programą (toliau – SIENA), kurią valdo Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (toliau – Europolas), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/794 (8);

| (20) | su ryšių palaikymu susijusias JTG bendradarbiavimo platformos funkcijas turėtų užtikrinti moderni programinė įranga, leidžianti neatsekti ryšių palaikymo duomenų, saugomų vietoje JTG bendradarbiavimo platformos naudotojų įrenginiuose; |
| --- | --- |

(20)

su ryšių palaikymu susijusias JTG bendradarbiavimo platformos funkcijas turėtų užtikrinti moderni programinė įranga, leidžianti neatsekti ryšių palaikymo duomenų, saugomų vietoje JTG bendradarbiavimo platformos naudotojų įrenginiuose;

| (21) | tinkamos funkcijos, kuriomis būtų sudaromos sąlygos keistis operatyvine informacija bei įrodymais, įskaitant dideles rinkmenas, turėtų būti užtikrintos naudojant įkėlimo/atsisiuntimo mechanizmą, skirtą duomenims centralizuotai saugoti tik ribotą laiką, reikalingą duomenims techniškai perduoti. Kai tik duomenis atsisiunčia visi adresatai, duomenys turėtų būti automatiškai ir visam laikui ištrinti iš JTG bendradarbiavimo platformos; |
| --- | --- |

(21)

tinkamos funkcijos, kuriomis būtų sudaromos sąlygos keistis operatyvine informacija bei įrodymais, įskaitant dideles rinkmenas, turėtų būti užtikrintos naudojant įkėlimo/atsisiuntimo mechanizmą, skirtą duomenims centralizuotai saugoti tik ribotą laiką, reikalingą duomenims techniškai perduoti. Kai tik duomenis atsisiunčia visi adresatai, duomenys turėtų būti automatiškai ir visam laikui ištrinti iš JTG bendradarbiavimo platformos;

| (22) | atsižvelgiant į Europos Sąjungos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūros (toliau – Agentūra „eu-LISA“), įsteigtos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/1726 (9), patirtį, įgytą valdant didelės apimties sistemas teisingumo ir vidaus reikalų srityje, Agentūrai „eu-LISA“ turėtų būti patikėta užduotis projektuoti, plėtoti ir eksploatuoti JTG bendradarbiavimo platformą, pasinaudojant esamomis SIENA funkcijomis ir kitomis funkcijomis Europole, siekiant užtikrinti papildomumą ir, kai tikslinga, junglumą. Todėl Agentūros „eu-LISA“ įgaliojimai turėtų būti iš dalies pakeisti, kad būtų atsižvelgta į tas naujas užduotis, ir Agentūrai „eu-LISA“ turėtų būti skiriamas tinkamas finansavimas ir personalas, kad ji galėtų vykdyti savo pareigas pagal šį reglamentą. Tuo atžvilgiu turėtų būti nustatytos taisyklės dėl Agentūros „eu-LISA“, kaip agentūros, įgaliotos plėtoti, techniškai eksploatuoti ir prižiūrėti JTG bendradarbiavimo platformą, atsakomybės; |
| --- | --- |

(22)

atsižvelgiant į Europos Sąjungos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūros (toliau – Agentūra „eu-LISA“), įsteigtos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/1726 (9), patirtį, įgytą valdant didelės apimties sistemas teisingumo ir vidaus reikalų srityje, Agentūrai „eu-LISA“ turėtų būti patikėta užduotis projektuoti, plėtoti ir eksploatuoti JTG bendradarbiavimo platformą, pasinaudojant esamomis SIENA funkcijomis ir kitomis funkcijomis Europole, siekiant užtikrinti papildomumą ir, kai tikslinga, junglumą. Todėl Agentūros „eu-LISA“ įgaliojimai turėtų būti iš dalies pakeisti, kad būtų atsižvelgta į tas naujas užduotis, ir Agentūrai „eu-LISA“ turėtų būti skiriamas tinkamas finansavimas ir personalas, kad ji galėtų vykdyti savo pareigas pagal šį reglamentą. Tuo atžvilgiu turėtų būti nustatytos taisyklės dėl Agentūros „eu-LISA“, kaip agentūros, įgaliotos plėtoti, techniškai eksploatuoti ir prižiūrėti JTG bendradarbiavimo platformą, atsakomybės;

| (23) | Agentūra „eu-LISA“ turėtų užtikrinti, kad teisėsaugos institucijų turimus duomenis prireikus būtų galima lengvai perduoti iš SIENA į JTG bendradarbiavimo platformą. Tuo tikslu Komisija turėtų pateikti ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai, kurioje būtų įvertinta JTG bendradarbiavimo platformos ryšio su SIENA būtinybė, įgyvendinamumas ir tinkamumas. Toje ataskaitoje turėtų būti pateiktos sąlygos, techninės specifikacijos ir procedūros, kuriomis būtų užtikrinti saugus ir veiksmingas ryšys bei keitimasis duomenimis. Vertinime turėtų būti atsižvelgta į tai, kad, remiantis esama Sąjungos ir nacionaline duomenų apsaugos teisine sistema, pavyzdžiui, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/680 (10), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/1725 (11) ir taisyklėmis, taikytinomis atitinkamoms Sąjungos įstaigoms, organams ir agentūroms, nustatytomis teisės aktuose, kuriais jie įsteigiami, tokiam ryšiui reikalinga aukšto lygio duomenų apsauga. Turėtų būti atsižvelgta į duomenų, kuriais bus keičiamasi per JTG bendradarbiavimo platformą, t. y. neskelbtinų, neįslaptintų duomenų, apsaugos lygį. Pagal Reglamentą (ES) 2018/1725 Komisija, prieš pateikdama tą ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai, taip pat turėtų pasikonsultuoti su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu dėl poveikio asmenų teisių ir laisvių apsaugai, kylančio dėl numatomo asmens duomenų tvarkymo; |
| --- | --- |

(23)

Agentūra „eu-LISA“ turėtų užtikrinti, kad teisėsaugos institucijų turimus duomenis prireikus būtų galima lengvai perduoti iš SIENA į JTG bendradarbiavimo platformą. Tuo tikslu Komisija turėtų pateikti ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai, kurioje būtų įvertinta JTG bendradarbiavimo platformos ryšio su SIENA būtinybė, įgyvendinamumas ir tinkamumas. Toje ataskaitoje turėtų būti pateiktos sąlygos, techninės specifikacijos ir procedūros, kuriomis būtų užtikrinti saugus ir veiksmingas ryšys bei keitimasis duomenimis. Vertinime turėtų būti atsižvelgta į tai, kad, remiantis esama Sąjungos ir nacionaline duomenų apsaugos teisine sistema, pavyzdžiui, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/680 (10), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/1725 (11) ir taisyklėmis, taikytinomis atitinkamoms Sąjungos įstaigoms, organams ir agentūroms, nustatytomis teisės aktuose, kuriais jie įsteigiami, tokiam ryšiui reikalinga aukšto lygio duomenų apsauga. Turėtų būti atsižvelgta į duomenų, kuriais bus keičiamasi per JTG bendradarbiavimo platformą, t. y. neskelbtinų, neįslaptintų duomenų, apsaugos lygį. Pagal Reglamentą (ES) 2018/1725 Komisija, prieš pateikdama tą ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai, taip pat turėtų pasikonsultuoti su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu dėl poveikio asmenų teisių ir laisvių apsaugai, kylančio dėl numatomo asmens duomenų tvarkymo;

| (24) | nuo JTG tinklo suformavimo 2005 m. JTG tinklo sekretoriatas remia JTG tinklo veiklą, organizuodamas kasmetinius susitikimus bei mokymo veiklą, rinkdamas bei analizuodamas atskirų JTG vertinimus ir valdydamas Eurojusto JTG finansavimo programą. Nuo 2011 m. JTG tinklo sekretoriatas veikia Eurojuste kaip atskiras padalinys. Kad JTG tinklo sekretoriatas galėtų remti JTG bendradarbiavimo platformos naudotojus praktiškai taikyti JTG bendradarbiavimo platformą, teikti kasdienes konsultacijas ir pagalbą, kurti ir teikti mokymo kursus ir didinti informuotumą apie bei skatinti JTG bendradarbiavimo platformos naudojimą, Eurojustui turėtų būti skiriamas tinkamas personalas, skirtas JTG tinklo sekretoriatui; |
| --- | --- |

(24)

nuo JTG tinklo suformavimo 2005 m. JTG tinklo sekretoriatas remia JTG tinklo veiklą, organizuodamas kasmetinius susitikimus bei mokymo veiklą, rinkdamas bei analizuodamas atskirų JTG vertinimus ir valdydamas Eurojusto JTG finansavimo programą. Nuo 2011 m. JTG tinklo sekretoriatas veikia Eurojuste kaip atskiras padalinys. Kad JTG tinklo sekretoriatas galėtų remti JTG bendradarbiavimo platformos naudotojus praktiškai taikyti JTG bendradarbiavimo platformą, teikti kasdienes konsultacijas ir pagalbą, kurti ir teikti mokymo kursus ir didinti informuotumą apie bei skatinti JTG bendradarbiavimo platformos naudojimą, Eurojustui turėtų būti skiriamas tinkamas personalas, skirtas JTG tinklo sekretoriatui;

| (25) | atsižvelgiant į šiuo metu esančias IT priemones, kuriomis remiama Eurojuste rengiama ir JTG tinklo sekretoriato valdoma JTG veikla, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas JTG valdymui, būtina susieti JTG bendradarbiavimo platformą su tomis IT priemonėmis. Tuo tikslu Eurojustas turėtų užtikrinti būtiną savo sistemų techninį pritaikymą, kad būtų sukurtas toks ryšys. Eurojustui taip pat turėtų būti paskirtas tinkamas finansavimas ir darbuotojai, kad jis galėtų vykdyti savo pareigas tuo klausimu; |
| --- | --- |

(25)

atsižvelgiant į šiuo metu esančias IT priemones, kuriomis remiama Eurojuste rengiama ir JTG tinklo sekretoriato valdoma JTG veikla, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas JTG valdymui, būtina susieti JTG bendradarbiavimo platformą su tomis IT priemonėmis. Tuo tikslu Eurojustas turėtų užtikrinti būtiną savo sistemų techninį pritaikymą, kad būtų sukurtas toks ryšys. Eurojustui taip pat turėtų būti paskirtas tinkamas finansavimas ir darbuotojai, kad jis galėtų vykdyti savo pareigas tuo klausimu;

| (26) | JTG veiklos etapu Eurojustas ir Europolas teikia naudingą operatyvinę paramą JTG nariams, teikdami įvairias pagalbines priemones, įskaitant mobiliuosius biurus, sutikrinimo ir analitinę analizę, koordinavimo ir operatyvinius centrus, baudžiamojo persekiojimo koordinavimą, ekspertines žinias bei finansavimą; |
| --- | --- |

(26)

JTG veiklos etapu Eurojustas ir Europolas teikia naudingą operatyvinę paramą JTG nariams, teikdami įvairias pagalbines priemones, įskaitant mobiliuosius biurus, sutikrinimo ir analitinę analizę, koordinavimo ir operatyvinius centrus, baudžiamojo persekiojimo koordinavimą, ekspertines žinias bei finansavimą;

| (27) | siekiant užtikrinti aiškų teisių ir užduočių atskyrimą, turėtų būti nustatytos taisyklės dėl valstybių narių, Eurojusto, Europolo, Tarybos reglamentu (ES) 2017/1939 (12) įsteigtos Europos prokuratūros, Komisijos sprendimu 1999/352/EB, EAPB, Euratomas (13) įsteigtos Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (toliau – OLAF) bei kitų kompetentingų Sąjungos įstaigų, organų ir agentūrų atsakomybės, įskaitant sąlygas, kuriomis jie gali naudotis JTG bendradarbiavimo platforma veiklos tikslais; |
| --- | --- |

(27)

siekiant užtikrinti aiškų teisių ir užduočių atskyrimą, turėtų būti nustatytos taisyklės dėl valstybių narių, Eurojusto, Europolo, Tarybos reglamentu (ES) 2017/1939 (12) įsteigtos Europos prokuratūros, Komisijos sprendimu 1999/352/EB, EAPB, Euratomas (13) įsteigtos Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (toliau – OLAF) bei kitų kompetentingų Sąjungos įstaigų, organų ir agentūrų atsakomybės, įskaitant sąlygas, kuriomis jie gali naudotis JTG bendradarbiavimo platforma veiklos tikslais;

| (28) | šiame reglamente išdėstoma išsami informacija apie programos valdybos, kurią turėtų įsteigti Agentūros „eu-LISA“ valdančioji taryba, įgaliojimus, sudėtį ir organizacinius aspektus. Programos valdyba turėtų užtikrinti tinkamą JTG bendradarbiavimo platformos projektavimo ir plėtojimo etapo valdymą. Taip pat būtina išdėstyti išsamią informaciją apie patariamosios grupės, kurią turi įsteigti Agentūra „eu-LISA“, siekdama įgyti ekspertinių žinių, susijusių su JTG bendradarbiavimo platforma, visų pirma, Agentūros „eu-LISA“ metinės darbo programos ir metinės veiklos ataskaitos rengimo kontekste, įgaliojimus, sudėtį ir organizacinius aspektus; |
| --- | --- |

(28)

šiame reglamente išdėstoma išsami informacija apie programos valdybos, kurią turėtų įsteigti Agentūros „eu-LISA“ valdančioji taryba, įgaliojimus, sudėtį ir organizacinius aspektus. Programos valdyba turėtų užtikrinti tinkamą JTG bendradarbiavimo platformos projektavimo ir plėtojimo etapo valdymą. Taip pat būtina išdėstyti išsamią informaciją apie patariamosios grupės, kurią turi įsteigti Agentūra „eu-LISA“, siekdama įgyti ekspertinių žinių, susijusių su JTG bendradarbiavimo platforma, visų pirma, Agentūros „eu-LISA“ metinės darbo programos ir metinės veiklos ataskaitos rengimo kontekste, įgaliojimus, sudėtį ir organizacinius aspektus;

| (29) | šiame reglamente nustatomos prieigos prie JTG bendradarbiavimo platformos taisyklės ir būtinos apsaugos priemonės. JTG erdvės administratoriui ar administratoriams turėtų būti patikėta valdyti prieigos prie atskirų JTG bendradarbiavimo erdvių teises. Jie turėtų būti atsakingi už JTG bendradarbiavimo platformos naudotojams suteikiamos prieigos valdymą JTG veiklos etapu ir laikotarpiu užbaigus veiklą, remiantis atitinkamu susitarimu dėl JTG. JTG erdvės administratoriai savo technines ir administracines užduotis, išskyrus trečiųjų valstybių ar tarptautinių teisminių institucijų atstovų įkeltų duomenų tikrinimą, turėtų galėti perduoti JTG tinklo sekretoriatui; |
| --- | --- |

(29)

šiame reglamente nustatomos prieigos prie JTG bendradarbiavimo platformos taisyklės ir būtinos apsaugos priemonės. JTG erdvės administratoriui ar administratoriams turėtų būti patikėta valdyti prieigos prie atskirų JTG bendradarbiavimo erdvių teises. Jie turėtų būti atsakingi už JTG bendradarbiavimo platformos naudotojams suteikiamos prieigos valdymą JTG veiklos etapu ir laikotarpiu užbaigus veiklą, remiantis atitinkamu susitarimu dėl JTG. JTG erdvės administratoriai savo technines ir administracines užduotis, išskyrus trečiųjų valstybių ar tarptautinių teisminių institucijų atstovų įkeltų duomenų tikrinimą, turėtų galėti perduoti JTG tinklo sekretoriatui;

| (30) | atsižvelgiant į operatyvinių duomenų, kuriais keičiasi JTG bendradarbiavimo platformos naudotojai, neskelbtinumą, JTG bendradarbiavimo platforma turėtų užtikrinti aukštą saugumo lygį, Agentūra „eu-LISA“ turėtų imtis visų techninių ir organizacinių priemonių, būtinų keitimosi duomenimis saugumui užtikrinti, naudodama griežtus ištisinio šifravimo algoritmus perduodamiems ar saugomiems duomenims užšifruoti; |
| --- | --- |

(30)

atsižvelgiant į operatyvinių duomenų, kuriais keičiasi JTG bendradarbiavimo platformos naudotojai, neskelbtinumą, JTG bendradarbiavimo platforma turėtų užtikrinti aukštą saugumo lygį, Agentūra „eu-LISA“ turėtų imtis visų techninių ir organizacinių priemonių, būtinų keitimosi duomenimis saugumui užtikrinti, naudodama griežtus ištisinio šifravimo algoritmus perduodamiems ar saugomiems duomenims užšifruoti;

| (31) | šiame reglamente nustatomos taisyklės dėl valstybių narių, Agentūros „eu-LISA“, Eurojusto, Europolo, Europos prokuratūros, OLAF bei kitų kompetentingų Sąjungos įstaigų, organų ir agentūrų atsakomybės už turtinę ar neturtinę žalą, padarytą dėl bet kokio su šiuo reglamentu nesuderinamo veiksmo. Kalbant apie trečiąsias valstybes ir tarptautines teismines institucijas, atsakomybės sąlygos dėl turtinės ar neturtinės žalos turėtų būti įtrauktos į atitinkamus susitarimus dėl JTG; |
| --- | --- |

(31)

šiame reglamente nustatomos taisyklės dėl valstybių narių, Agentūros „eu-LISA“, Eurojusto, Europolo, Europos prokuratūros, OLAF bei kitų kompetentingų Sąjungos įstaigų, organų ir agentūrų atsakomybės už turtinę ar neturtinę žalą, padarytą dėl bet kokio su šiuo reglamentu nesuderinamo veiksmo. Kalbant apie trečiąsias valstybes ir tarptautines teismines institucijas, atsakomybės sąlygos dėl turtinės ar neturtinės žalos turėtų būti įtrauktos į atitinkamus susitarimus dėl JTG;

| (32) | šiame reglamente nustatomos konkrečios duomenų apsaugos nuostatos, susijusios tiek su operatyviniais duomenimis, tiek su neoperatyviniais duomenimis. Tų duomenų apsaugos nuostatų reikia siekiant papildyti esamą duomenų apsaugos tvarką ir užtikrinti bendrą tinkamą atitinkamų asmenų duomenų apsaugos, duomenų saugumo ir pagrindinių teisių apsaugos lygį; |
| --- | --- |

(32)

šiame reglamente nustatomos konkrečios duomenų apsaugos nuostatos, susijusios tiek su operatyviniais duomenimis, tiek su neoperatyviniais duomenimis. Tų duomenų apsaugos nuostatų reikia siekiant papildyti esamą duomenų apsaugos tvarką ir užtikrinti bendrą tinkamą atitinkamų asmenų duomenų apsaugos, duomenų saugumo ir pagrindinių teisių apsaugos lygį;

| (33) | tvarkant asmens duomenis pagal šį reglamentą turėtų būti laikomasi Sąjungos asmens duomenų apsaugos teisinės sistemos. Direktyva (ES) 2016/680 taikoma kompetentingoms nacionalinėms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo, įskaitant apsaugą nuo grėsmių visuomenės saugumui ir jų prevenciją, tikslais. Kiek tai susiję su Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų vykdomu duomenų tvarkymu, šio reglamento kontekste taikomas Reglamentas (ES) 2018/1725. Tuo tikslu turėtų būti užtikrintos tinkamos duomenų apsaugos priemonės; |
| --- | --- |

(33)

tvarkant asmens duomenis pagal šį reglamentą turėtų būti laikomasi Sąjungos asmens duomenų apsaugos teisinės sistemos. Direktyva (ES) 2016/680 taikoma kompetentingoms nacionalinėms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo, įskaitant apsaugą nuo grėsmių visuomenės saugumui ir jų prevenciją, tikslais. Kiek tai susiję su Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų vykdomu duomenų tvarkymu, šio reglamento kontekste taikomas Reglamentas (ES) 2018/1725. Tuo tikslu turėtų būti užtikrintos tinkamos duomenų apsaugos priemonės;

| (34) | kiekviena valstybės narės kompetentinga nacionalinė institucija ir, kai tinkama, Eurojustas, Europolas, Europos prokuratūra, OLAF arba bet kuri kita kompetentinga Sąjungos įstaiga, organas ar agentūra turėtų būti individualiai atsakingi už operatyvinių asmens duomenų tvarkymą naudojant JTG bendradarbiavimo platformą. Kai tvarkomi neoperatyviniai asmens duomenys, JTG bendradarbiavimo platformos naudotojai turėtų būti laikomi bendrais duomenų valdytojais, kaip tai suprantama Reglamente (ES) 2018/1725; |
| --- | --- |

(34)

kiekviena valstybės narės kompetentinga nacionalinė institucija ir, kai tinkama, Eurojustas, Europolas, Europos prokuratūra, OLAF arba bet kuri kita kompetentinga Sąjungos įstaiga, organas ar agentūra turėtų būti individualiai atsakingi už operatyvinių asmens duomenų tvarkymą naudojant JTG bendradarbiavimo platformą. Kai tvarkomi neoperatyviniai asmens duomenys, JTG bendradarbiavimo platformos naudotojai turėtų būti laikomi bendrais duomenų valdytojais, kaip tai suprantama Reglamente (ES) 2018/1725;

| (35) | vadovaujantis atitinkamu susitarimu dėl JTG, JTG erdvės administratoriai trečiųjų valstybių kompetentingų institucijų, kurios yra susitarimo dėl JTG šalys, atstovams arba tarptautinių teisminių institucijų, kurios dalyvauja JTG, atstovams turėtų galėti suteikti prieigą prie JTG bendradarbiavimo erdvės. Susitarimo dėl JTG kontekste bet koks asmens duomenų perdavimas trečiosioms valstybėms ar tarptautinėms teisminėms institucijoms – tos institucijos tuo tikslu laikomos tarptautinėmis organizacijomis – turi atitikti Direktyvos (ES) 2016/680 V skyriuje išdėstytas nuostatas. Keitimasis operatyviniais duomenimis su trečiosiomis valstybėmis ar tarptautinėmis teisminėmis institucijomis turėtų griežtai apsiriboti tik tais duomenimis, kurie yra būtini atitinkamo susitarimo dėl JTG tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(35)

vadovaujantis atitinkamu susitarimu dėl JTG, JTG erdvės administratoriai trečiųjų valstybių kompetentingų institucijų, kurios yra susitarimo dėl JTG šalys, atstovams arba tarptautinių teisminių institucijų, kurios dalyvauja JTG, atstovams turėtų galėti suteikti prieigą prie JTG bendradarbiavimo erdvės. Susitarimo dėl JTG kontekste bet koks asmens duomenų perdavimas trečiosioms valstybėms ar tarptautinėms teisminėms institucijoms – tos institucijos tuo tikslu laikomos tarptautinėmis organizacijomis – turi atitikti Direktyvos (ES) 2016/680 V skyriuje išdėstytas nuostatas. Keitimasis operatyviniais duomenimis su trečiosiomis valstybėmis ar tarptautinėmis teisminėmis institucijomis turėtų griežtai apsiriboti tik tais duomenimis, kurie yra būtini atitinkamo susitarimo dėl JTG tikslams pasiekti;

| (36) | jei JTG turi kelis JTG erdvės administratorius, vienas iš jų atitinkamame susitarime dėl JTG turėtų būti paskirtas trečiųjų valstybių ar tarptautinių teisminių institucijų atstovų įkeltų duomenų valdytoju tol, kol nebus sukurta JTG bendradarbiavimo erdvė, į kurią yra įtraukti trečiųjų valstybių ar tarptautinių teisminių institucijų atstovai; |
| --- | --- |

(36)

jei JTG turi kelis JTG erdvės administratorius, vienas iš jų atitinkamame susitarime dėl JTG turėtų būti paskirtas trečiųjų valstybių ar tarptautinių teisminių institucijų atstovų įkeltų duomenų valdytoju tol, kol nebus sukurta JTG bendradarbiavimo erdvė, į kurią yra įtraukti trečiųjų valstybių ar tarptautinių teisminių institucijų atstovai;

| (37) | Agentūra „eu-LISA“ turėtų užtikrinti, kad prieiga prie centralizuotos informacinės sistemos ir visų centralizuotos informacinės sistemos duomenų tvarkymo operacijų būtų registruojama siekiant stebėti duomenų vientisumą bei saugumą ir duomenų tvarkymo teisėtumą, taip pat savikontrolės tikslais. Agentūra „eu-LISA“ neturėtų turėti prieigos prie operatyvinių ir neoperatyvinių duomenų, saugomų JTG bendradarbiavimo erdvėse; |
| --- | --- |

(37)

Agentūra „eu-LISA“ turėtų užtikrinti, kad prieiga prie centralizuotos informacinės sistemos ir visų centralizuotos informacinės sistemos duomenų tvarkymo operacijų būtų registruojama siekiant stebėti duomenų vientisumą bei saugumą ir duomenų tvarkymo teisėtumą, taip pat savikontrolės tikslais. Agentūra „eu-LISA“ neturėtų turėti prieigos prie operatyvinių ir neoperatyvinių duomenų, saugomų JTG bendradarbiavimo erdvėse;

| (38) | šiuo reglamentu Agentūrai „eu-LISA“ nustatomi ataskaitų teikimo įpareigojimai, susiję su JTG bendradarbiavimo platformos plėtojimu ir veikla, atsižvelgiant į tikslus, susijusius su planavimu, techniniais rezultatais, ekonomiškumu, saugumu ir paslaugų kokybe. Be to, ne vėliau nei praėjus dvejiems metams po JTG bendradarbiavimo platformos veiklos pradžios, o vėliau – kas ketverius metus Komisija turėtų atlikti bendrą JTG bendradarbiavimo platformos vertinimą, kuriame būtų atsižvelgiama į šio reglamento tikslus bei į apibendrintus atskirų JTG vertinimų rezultatus; |
| --- | --- |

(38)

šiuo reglamentu Agentūrai „eu-LISA“ nustatomi ataskaitų teikimo įpareigojimai, susiję su JTG bendradarbiavimo platformos plėtojimu ir veikla, atsižvelgiant į tikslus, susijusius su planavimu, techniniais rezultatais, ekonomiškumu, saugumu ir paslaugų kokybe. Be to, ne vėliau nei praėjus dvejiems metams po JTG bendradarbiavimo platformos veiklos pradžios, o vėliau – kas ketverius metus Komisija turėtų atlikti bendrą JTG bendradarbiavimo platformos vertinimą, kuriame būtų atsižvelgiama į šio reglamento tikslus bei į apibendrintus atskirų JTG vertinimų rezultatus;

| (39) | nors išlaidos, susijusios su JTG bendradarbiavimo platformos sukūrimu ir technine priežiūra bei pagalbiniu Eurojusto vaidmeniu po JTG bendradarbiavimo platformos veiklos pradžios, turėtų būti dengiamos Sąjungos biudžeto lėšomis, kiekviena valstybė narė, taip pat Eurojustas, Europolas, Europos prokuratūra, OLAF bei bet kuri kita kompetentinga Sąjungos įstaiga, organas ir agentūra turėtų padengti savo išlaidas, susijusias su JTG bendradarbiavimo platformos naudojimu; |
| --- | --- |

(39)

nors išlaidos, susijusios su JTG bendradarbiavimo platformos sukūrimu ir technine priežiūra bei pagalbiniu Eurojusto vaidmeniu po JTG bendradarbiavimo platformos veiklos pradžios, turėtų būti dengiamos Sąjungos biudžeto lėšomis, kiekviena valstybė narė, taip pat Eurojustas, Europolas, Europos prokuratūra, OLAF bei bet kuri kita kompetentinga Sąjungos įstaiga, organas ir agentūra turėtų padengti savo išlaidas, susijusias su JTG bendradarbiavimo platformos naudojimu;

| (40) | siekiant nustatyti vienodas JTG bendradarbiavimo platformos techninio plėtojimo ir diegimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (14); |
| --- | --- |

(40)

siekiant nustatyti vienodas JTG bendradarbiavimo platformos techninio plėtojimo ir diegimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (14);

| (41) | Komisija kuo greičiau po šio reglamento įsigaliojimo datos turėtų priimti atitinkamus JTG bendradarbiavimo platformos techniniam plėtojimui būtinus įgyvendinimo aktus; |
| --- | --- |

(41)

Komisija kuo greičiau po šio reglamento įsigaliojimo datos turėtų priimti atitinkamus JTG bendradarbiavimo platformos techniniam plėtojimui būtinus įgyvendinimo aktus;

| (42) | Komisija turėtų nustatyti JTG bendradarbiavimo platformos veiklos pradžios datą, kai bus priimti atitinkami JTG bendradarbiavimo platformos techniniam kūrimui būtini įgyvendinimo aktai ir Agentūra „eu-LISA“, dalyvaujant valstybėms narėms, bus atlikusi išsamų JTG bendradarbiavimo platformos bandymą; |
| --- | --- |

(42)

Komisija turėtų nustatyti JTG bendradarbiavimo platformos veiklos pradžios datą, kai bus priimti atitinkami JTG bendradarbiavimo platformos techniniam kūrimui būtini įgyvendinimo aktai ir Agentūra „eu-LISA“, dalyvaujant valstybėms narėms, bus atlikusi išsamų JTG bendradarbiavimo platformos bandymą;

| (43) | kadangi šio reglamento tikslo, t. y. sudaryti sąlygas veiksmingam ir efektyviam JTG narių, tarptautinių teisminių institucijų atstovų, Eurojusto, Europolo, OLAF bei kitų kompetentingų Sąjungos įstaigų, organų ir agentūrų bendradarbiavimui, ryšių palaikymui ir keitimuisi informacija bei įrodymais, valstybės narės negali deramai pasiekti, tačiau to tikslo galima geriau siekti Sąjungos lygmeniu, nustatant bendras taisykles, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(43)

kadangi šio reglamento tikslo, t. y. sudaryti sąlygas veiksmingam ir efektyviam JTG narių, tarptautinių teisminių institucijų atstovų, Eurojusto, Europolo, OLAF bei kitų kompetentingų Sąjungos įstaigų, organų ir agentūrų bendradarbiavimui, ryšių palaikymui ir keitimuisi informacija bei įrodymais, valstybės narės negali deramai pasiekti, tačiau to tikslo galima geriau siekti Sąjungos lygmeniu, nustatant bendras taisykles, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (44) | pagal prie ES sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; |
| --- | --- |

(44)

pagal prie ES sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

| (45) | pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį Airija 2022 m. balandžio 7 d. laišku pranešė apie savo pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą; |
| --- | --- |

(45)

pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį Airija 2022 m. balandžio 7 d. laišku pranešė apie savo pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą;

| (46) | vadovaujantis Reglamento (ES) 2018/1725 42 straipsnio 1 dalimi buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir jis pateikė oficialias pastabas 2022 m. sausio 25 d., |
| --- | --- |

(46)

vadovaujantis Reglamento (ES) 2018/1725 42 straipsnio 1 dalimi buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir jis pateikė oficialias pastabas 2022 m. sausio 25 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu:

| a) | sukuriama savanoriškai naudotina IT platforma (toliau – JTG bendradarbiavimo platforma), kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas kompetentingų institucijų, dalyvaujančių jungtinėse tyrimo grupėse (toliau – JTG), sudarytose pagal Konvencijos dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose, kurią pagal Europos Sąjungos sutarties 34 straipsnį patvirtino Taryba, 13 straipsnį arba pagal Pamatinį sprendimą 2002/465/TVR, bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

a)

sukuriama savanoriškai naudotina IT platforma (toliau – JTG bendradarbiavimo platforma), kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas kompetentingų institucijų, dalyvaujančių jungtinėse tyrimo grupėse (toliau – JTG), sudarytose pagal Konvencijos dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose, kurią pagal Europos Sąjungos sutarties 34 straipsnį patvirtino Taryba, 13 straipsnį arba pagal Pamatinį sprendimą 2002/465/TVR, bendradarbiavimui;

| b) | nustatomos JTG bendradarbiavimo platformos naudotojų ir agentūros, atsakingos už JTG bendradarbiavimo platformos plėtojimą ir techninę priežiūrą, atsakomybės pasidalijimo taisyklės; |
| --- | --- |

b)

nustatomos JTG bendradarbiavimo platformos naudotojų ir agentūros, atsakingos už JTG bendradarbiavimo platformos plėtojimą ir techninę priežiūrą, atsakomybės pasidalijimo taisyklės;

| c) | nustatomos sąlygos, kuriomis JTG bendradarbiavimo platformos naudotojams gali būti suteikta prieiga prie JTG bendradarbiavimo platformos; |
| --- | --- |

c)

nustatomos sąlygos, kuriomis JTG bendradarbiavimo platformos naudotojams gali būti suteikta prieiga prie JTG bendradarbiavimo platformos;

| d) | nustatomos konkrečios duomenų apsaugos nuostatos, reikalingos esamai duomenų apsaugos tvarkai papildyti ir tinkamam atitinkamų duomenų apsaugos, duomenų saugumo ir pagrindinių teisių apsaugos bendram lygiui užtikrinti. |
| --- | --- |

d)

nustatomos konkrečios duomenų apsaugos nuostatos, reikalingos esamai duomenų apsaugos tvarkai papildyti ir tinkamam atitinkamų duomenų apsaugos, duomenų saugumo ir pagrindinių teisių apsaugos bendram lygiui užtikrinti.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas informacijos, įskaitant asmens duomenis, tvarkymui JTG kontekste. Tai apima keitimąsi operatyviniais duomenimis ir neoperatyviniais duomenimis ir jų saugojimą.

2.   Šis reglamentas taikomas JTG veiklos etapu ir laikotarpiu užbaigus veiklą, pradedant nuo to momento, kai pasirašomas atitinkamas susitarimas dėl JTG, iki tol, kol iš centralizuotos informacinės sistemos pašalinami visi tos JTG operatyviniai ir neoperatyviniai duomenys.

3.   Šiuo reglamentu nėra iš dalies keičiamos esamos teisės nuostatos dėl JTG sudarymo, veiklos vykdymo ar vertinimo ir juo nedaroma jokio kito poveikio tokioms nuostatoms.

3 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | centralizuota informacinė sistema – centrinė IT sistema, kurioje vyksta su JTG susijusių duomenų saugojimas ir tvarkymas; |
| --- | --- |

1)

centralizuota informacinė sistema – centrinė IT sistema, kurioje vyksta su JTG susijusių duomenų saugojimas ir tvarkymas;

| 2) | ryšių palaikymo programinė įranga – programinė įranga, kuria sudaromos palankesnės sąlygos JTG bendradarbiavimo platformos naudotojų keitimuisi rinkmenomis ir pranešimais teksto, garso, atvaizdo ar vaizdo formatu; |
| --- | --- |

2)

ryšių palaikymo programinė įranga – programinė įranga, kuria sudaromos palankesnės sąlygos JTG bendradarbiavimo platformos naudotojų keitimuisi rinkmenomis ir pranešimais teksto, garso, atvaizdo ar vaizdo formatu;

| 3) | kompetentingos institucijos – valstybių narių institucijos, kompetentingos priklausyti JTG, kuri buvo sudaryta pagal Konvencijos dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose, kurią pagal Europos Sąjungos sutarties 34 straipsnį patvirtino Taryba, 13 straipsnį ir Pamatinio sprendimo 2002/465/TVR 1 straipsnį, Europos prokuratūra, veikianti pagal savo kompetenciją, kaip numatyta Reglamento (ES) 2017/1939 22, 23 bei 25 straipsniuose, taip pat trečiosios valstybės kompetentingos institucijos, jei jos yra susitarimo dėl JTG šalys remiantis papildomu teisiniu pagrindu; |
| --- | --- |

3)

kompetentingos institucijos – valstybių narių institucijos, kompetentingos priklausyti JTG, kuri buvo sudaryta pagal Konvencijos dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose, kurią pagal Europos Sąjungos sutarties 34 straipsnį patvirtino Taryba, 13 straipsnį ir Pamatinio sprendimo 2002/465/TVR 1 straipsnį, Europos prokuratūra, veikianti pagal savo kompetenciją, kaip numatyta Reglamento (ES) 2017/1939 22, 23 bei 25 straipsniuose, taip pat trečiosios valstybės kompetentingos institucijos, jei jos yra susitarimo dėl JTG šalys remiantis papildomu teisiniu pagrindu;

| 4) | JTG nariai –kompetentingų institucijų atstovai; |
| --- | --- |

4)

JTG nariai –kompetentingų institucijų atstovai;

| 5) | JTG bendradarbiavimo platformos naudotojai – JTG nariai, Eurojustas, Europolas, OLAF bei kitos kompetentingos Sąjungos įstaigos, organai ir agentūros arba tarptautinės teisminės institucijos, kuri dalyvauja JTG, atstovai; |
| --- | --- |

5)

JTG bendradarbiavimo platformos naudotojai – JTG nariai, Eurojustas, Europolas, OLAF bei kitos kompetentingos Sąjungos įstaigos, organai ir agentūros arba tarptautinės teisminės institucijos, kuri dalyvauja JTG, atstovai;

| 6) | tarptautinė teisminė institucija – tarptautinė įstaiga, teismas, tribunolas arba mechanizmas, sukurtas tirti visai tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliančius sunkius nusikaltimus, būtent genocido nusikaltimus, nusikaltimus žmoniškumui, karo nusikaltimus ir susijusias nusikalstamas veikas, darančias poveikį tarptautinei taikai ir saugumui, ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už juos; |
| --- | --- |

6)

tarptautinė teisminė institucija – tarptautinė įstaiga, teismas, tribunolas arba mechanizmas, sukurtas tirti visai tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliančius sunkius nusikaltimus, būtent genocido nusikaltimus, nusikaltimus žmoniškumui, karo nusikaltimus ir susijusias nusikalstamas veikas, darančias poveikį tarptautinei taikai ir saugumui, ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už juos;

| 7) | JTG bendradarbiavimo erdvė – kiekvienos JTG atskira izoliuota erdvė, kuriai teikiama priegloba JTG bendradarbiavimo platformoje; |
| --- | --- |

7)

JTG bendradarbiavimo erdvė – kiekvienos JTG atskira izoliuota erdvė, kuriai teikiama priegloba JTG bendradarbiavimo platformoje;

| 8) | JTG erdvės administratorius – valstybės narės JTG narys arba Europos prokuratūros JTG narys, paskirtas susitarime dėl JTG, kuris yra atsakingas už JTG bendradarbiavimo erdvę; |
| --- | --- |

8)

JTG erdvės administratorius – valstybės narės JTG narys arba Europos prokuratūros JTG narys, paskirtas susitarime dėl JTG, kuris yra atsakingas už JTG bendradarbiavimo erdvę;

| 9) | operatyviniai duomenys – informacija bei įrodymai, tvarkomi JTG bendradarbiavimo platformoje JTG veiklos etapu tarpvalstybiniams tyrimams ir baudžiamajam persekiojimui remti; |
| --- | --- |

9)

operatyviniai duomenys – informacija bei įrodymai, tvarkomi JTG bendradarbiavimo platformoje JTG veiklos etapu tarpvalstybiniams tyrimams ir baudžiamajam persekiojimui remti;

| 10) | neoperatyviniai duomenys – administraciniai duomenys, tvarkomi JTG bendradarbiavimo platformoje, visų pirma siekiant sudaryti palankesnes sąlygas JTG valdymui ir JTG bendradarbiavimo platformos naudotojų bendradarbiavimui. |
| --- | --- |

10)

neoperatyviniai duomenys – administraciniai duomenys, tvarkomi JTG bendradarbiavimo platformoje, visų pirma siekiant sudaryti palankesnes sąlygas JTG valdymui ir JTG bendradarbiavimo platformos naudotojų bendradarbiavimui.

4 straipsnis

JTG bendradarbiavimo platformos techninė architektūra

JTG bendradarbiavimo platformą sudaro:

| a) | centralizuota informacinė sistema, kuria sudaromos sąlygos laikinai centralizuotai saugoti duomenis; |
| --- | --- |

a)

centralizuota informacinė sistema, kuria sudaromos sąlygos laikinai centralizuotai saugoti duomenis;

| b) | ryšių palaikymo programinė įranga, kuria sudaromos sąlygos saugiai vietoje saugoti ryšių palaikymo duomenis JTG bendradarbiavimo platformos naudotojų įrenginiuose; |
| --- | --- |

b)

ryšių palaikymo programinė įranga, kuria sudaromos sąlygos saugiai vietoje saugoti ryšių palaikymo duomenis JTG bendradarbiavimo platformos naudotojų įrenginiuose;

| c) | centralizuotos informacinės sistemos ir atitinkamų IT priemonių, kuriomis remiama JTG veikla ir kurias valdo JTG tinklo sekretoriatas, tarpusavio ryšys. |
| --- | --- |

c)

centralizuotos informacinės sistemos ir atitinkamų IT priemonių, kuriomis remiama JTG veikla ir kurias valdo JTG tinklo sekretoriatas, tarpusavio ryšys.

Agentūra „eu-LISA“ centralizuotai informacinei sistemai suteikia prieglobą savo techninėse stotyse.

5 straipsnis

JTG bendradarbiavimo platformos tikslas

JTG bendradarbiavimo platformos tikslas yra sudaryti palankesnes sąlygas:

| a) | JTG koordinavimui ir valdymui naudojantis funkcijų, kuriomis remiami JTG administraciniai ir finansiniai procesai, rinkiniu; |
| --- | --- |

a)

JTG koordinavimui ir valdymui naudojantis funkcijų, kuriomis remiami JTG administraciniai ir finansiniai procesai, rinkiniu;

| b) | greitam ir saugiam keitimuisi operatyviniais duomenimis, įskaitant dideles rinkmenas, ir jų laikiną saugojimą naudojant įkėlimo ir atsisiuntimo funkciją; |
| --- | --- |

b)

greitam ir saugiam keitimuisi operatyviniais duomenimis, įskaitant dideles rinkmenas, ir jų laikiną saugojimą naudojant įkėlimo ir atsisiuntimo funkciją;

| c) | saugiam ryšių palaikymui naudojant funkciją, apimančią tikralaikį pokalbį, pokalbius internetu, garso konferencijas ir vaizdo konferencijas; |
| --- | --- |

c)

saugiam ryšių palaikymui naudojant funkciją, apimančią tikralaikį pokalbį, pokalbius internetu, garso konferencijas ir vaizdo konferencijas;

| d) | keitimosi įrodymais atsekamumą taikant pažangų registravimo ir sekimo mechanizmą, kuriuo sudaromos sąlygos sekti visus įrodymus, kuriais keičiamasi per JTG bendradarbiavimo platformą, įskaitant prieigą prie jų ir jų tvarkymą; |
| --- | --- |

d)

keitimosi įrodymais atsekamumą taikant pažangų registravimo ir sekimo mechanizmą, kuriuo sudaromos sąlygos sekti visus įrodymus, kuriais keičiamasi per JTG bendradarbiavimo platformą, įskaitant prieigą prie jų ir jų tvarkymą;

| e) | JTG vertinimą taikant specialų bendradarbiavimu grindžiamą vertinimo procesą. |
| --- | --- |

e)

JTG vertinimą taikant specialų bendradarbiavimu grindžiamą vertinimo procesą.

II SKYRIUS

PLĖTOJIMAS IR OPERACIJŲ VALDYMAS

6 straipsnis

Komisijos vykdomas įgyvendinimo aktų priėmimas

Po 2023 m. birželio 7 d. Komisija kuo greičiau priima JTG bendradarbiavimo platformos techniniam plėtojimui būtinus įgyvendinimo aktus, visų pirma, įgyvendinimo aktus dėl:

| a) | funkcijų, reikalingų JTG koordinavimui ir valdymui, įskaitant neoperatyvinių duomenų mašininį vertimą, sąrašo; |
| --- | --- |

a)

funkcijų, reikalingų JTG koordinavimui ir valdymui, įskaitant neoperatyvinių duomenų mašininį vertimą, sąrašo;

| b) | funkcijų, būtinų saugiam ryšių palaikymui užtikrinti, sąrašo; |
| --- | --- |

b)

funkcijų, būtinų saugiam ryšių palaikymui užtikrinti, sąrašo;

| c) | 4 straipsnio pirmos pastraipos c punkte nurodyto tarpusavio ryšio veiklos specifikacijų; |
| --- | --- |

c)

4 straipsnio pirmos pastraipos c punkte nurodyto tarpusavio ryšio veiklos specifikacijų;

| d) | saugumo, kaip nurodyta 19 straipsnyje; |
| --- | --- |

d)

saugumo, kaip nurodyta 19 straipsnyje;

| e) | techninių registracijos žurnalų, kaip nurodyta 25 straipsnyje; |
| --- | --- |

e)

techninių registracijos žurnalų, kaip nurodyta 25 straipsnyje;

| f) | statistinių duomenų ir informacijos, kaip nurodyta 26 straipsnyje; |
| --- | --- |

f)

statistinių duomenų ir informacijos, kaip nurodyta 26 straipsnyje;

| g) | reikalavimų dėl JTG bendradarbiavimo platformos veiklos rezultatų ir prieinamumo. |
| --- | --- |

g)

reikalavimų dėl JTG bendradarbiavimo platformos veiklos rezultatų ir prieinamumo.

Šio straipsnio pirmoje pastraipoje nurodyti įgyvendinimo aktai priimami laikantis 29 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

7 straipsnis

Agentūros „eu-LISA“ atsakomybės sritys

1.   Agentūra „eu-LISA“, remdamasi 6 straipsnyje nurodytais įgyvendinimo aktais, parengia JTG bendradarbiavimo platformos fizinės architektūros projektą, įskaitant jos technines specifikacijas ir raidą. Tą projektą tvirtina jos Valdančioji taryba, su sąlyga, kad gauta palanki Komisijos nuomonė.

2.   Agentūra „eu-LISA“ yra atsakinga už JTG bendradarbiavimo platformos plėtojimą remiantis pritaikytosios ir standartizuotosios duomenų apsaugos principu. Toks plėtojimas apima techninių specifikacijų parengimą ir diegimą, bandymus ir bendrą projekto koordinavimą.

3.   Agentūra „eu-LISA“ JTG bendradarbiavimo platformos naudotojams suteikia galimybę naudotis ryšių palaikymo programine įranga.

4.   Agentūra „eu-LISA“ JTG bendradarbiavimo platformą plėtoja ir įdiegia kuo greičiau po 2023 m. birželio 7 d. ir po to, kai priimami įgyvendinimo aktai, nurodyti 6 straipsnyje.

5.   Agentūra „eu-LISA“ užtikrina, kad JTG bendradarbiavimo platforma veiktų pagal šį reglamentą bei šio reglamento 6 straipsnyje nurodytus įgyvendinimo aktus, taip pat pagal Reglamentą (ES) 2018/1725.

6.   Agentūra „eu-LISA“ yra atsakinga už JTG bendradarbiavimo platformos operacijų valdymą. JTG bendradarbiavimo platformos operacijų valdymą sudaro visos užduotys, būtinos, kad JTG bendradarbiavimo platforma veiktų pagal šį reglamentą, visų pirma, techninės priežiūros darbai ir techninis plėtojimas, būtini norint užtikrinti, kad JTG bendradarbiavimo platformos veikimas būtų patenkinamas ir atitiktų technines specifikacijas.

7.   Agentūra „eu-LISA“ užtikrina, kad JTG tinklo sekretoriatui būtų rengiami mokymai apie techninį JTG bendradarbiavimo platformos naudojimą, įskaitant mokymo medžiagos teikimą.

8.   Agentūra „eu-LISA“ įsteigia pagalbos tarnybą, laiku reaguojančią į techninius incidentus, apie kuriuos jai pranešama.

9.   Agentūra „eu-LISA“ nuolat tobulina JTG bendradarbiavimo platformą ir joje diegia naujas funkcijas remdamasi iš 12 straipsnyje nurodytos patariamosios grupės gautais pasiūlymais ir 10 straipsnio e punkte nurodyta JTG tinklo sekretoriato metine ataskaita.

10.   Agentūra „eu-LISA“ neturi prieigos prie operatyvinių ir neoperatyvinių duomenų, saugomų JTG bendradarbiavimo erdvėse.

11.   Nedarant poveikio Tarybos reglamente (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (15) išdėstytų Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų ir kitų Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygų 17 straipsniui, visiems savo darbuotojams, kurie turi dirbti su centralizuotoje informacinėje sistemoje įrašytais duomenimis, Agentūra „eu-LISA“ taiko tinkamas taisykles, kuriomis reglamentuojama profesinė paslaptis arba kitos lygiavertės konfidencialumo pareigos. Ta pareiga taip pat taikoma tokiems darbuotojams išėjus iš tarnybos ar darbo arba nutraukus savo veiklą.

8 straipsnis

Valstybių narių atsakomybės sritys

1.   Kiekviena valstybė narė parengia techninę tvarką, būtiną, kad jos kompetentingos institucijos galėtų naudotis JTG bendradarbiavimo platforma pagal šį reglamentą.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad JTG bendradarbiavimo platformos naudotojai galėtų naudotis JTG tinklo sekretoriato pagal 10 straipsnio c punktą teikiamais mokymo kursais arba nacionaliniu lygmeniu teikiamais lygiaverčiais mokymo kursais. Valstybės narės taip pat užtikrina, kad JTG bendradarbiavimo platformos naudotojai būtų visapusiškai informuoti apie Sąjungos teisėje nustatytus duomenų apsaugos reikalavimus.

9 straipsnis

Kompetentingų Sąjungos įstaigų, organų ir agentūrų atsakomybės sritys

1.   Eurojustas, Europolas, Europos prokuratūra, OLAF bei kitos kompetentingos Sąjungos įstaigos, organai ir agentūros parengia būtiną techninę tvarką, kad jie galėtų naudotis JTG bendradarbiavimo platforma.

2.   Eurojustas atsako už būtiną savo sistemų techninį pritaikymą, reikalingą 4 straipsnio pirmos pastraipos c punkte nurodytam tarpusavio ryšiui nustatyti.

10 straipsnis

JTG tinklo sekretoriato atsakomybės sritys

JTG tinklo sekretoriatas remia JTG bendradarbiavimo platformos veikimą:

| a) | JTG erdvės administratoriaus ar administratorių prašymu teikia administracinę, teisinę ir techninę paramą atskirų JTG bendradarbiavimo erdvių sukūrimo ir prieigos prie jų teisių pagal 14 straipsnio 3 dalį valdymo kontekste; |
| --- | --- |

a)

JTG erdvės administratoriaus ar administratorių prašymu teikia administracinę, teisinę ir techninę paramą atskirų JTG bendradarbiavimo erdvių sukūrimo ir prieigos prie jų teisių pagal 14 straipsnio 3 dalį valdymo kontekste;

| b) | specialistams teikia kasdienes konsultacijas, funkcinę paramą ir pagalbą naudojimosi JTG bendradarbiavimo platforma ir jos funkcijomis klausimais; |
| --- | --- |

b)

specialistams teikia kasdienes konsultacijas, funkcinę paramą ir pagalbą naudojimosi JTG bendradarbiavimo platforma ir jos funkcijomis klausimais;

| c) | kuria ir teikia JTG bendradarbiavimo platformos naudotojams skirtus mokymo kursus, kurių tikslas yra sudaryti palankesnes sąlygas naudojimuisi JTG bendradarbiavimo platforma; |
| --- | --- |

c)

kuria ir teikia JTG bendradarbiavimo platformos naudotojams skirtus mokymo kursus, kurių tikslas yra sudaryti palankesnes sąlygas naudojimuisi JTG bendradarbiavimo platforma;

| d) | stiprina bendradarbiavimo kultūrą Sąjungoje, kiek tai susiję su tarpvalstybiniu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose didinant specialistų informuotumą ir skatinant juos naudotis JTG bendradarbiavimo platforma; |
| --- | --- |

d)

stiprina bendradarbiavimo kultūrą Sąjungoje, kiek tai susiję su tarpvalstybiniu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose didinant specialistų informuotumą ir skatinant juos naudotis JTG bendradarbiavimo platforma;

| e) | pradėjus veikti JTG bendradarbiavimo platformai, nuolat informuoja Agentūrą „eu-LISA“ apie papildomus funkcinius reikalavimus pateikdamas metinę ataskaitą dėl JTG bendradarbiavimo platformos galimo patobulinimo ir naujų funkcijų; ją rengdamas jis remiasi iš JTG bendradarbiavimo platformos naudotojų surinktais atsiliepimais apie JTG bendradarbiavimo platformos praktinį naudojimą. |
| --- | --- |

e)

pradėjus veikti JTG bendradarbiavimo platformai, nuolat informuoja Agentūrą „eu-LISA“ apie papildomus funkcinius reikalavimus pateikdamas metinę ataskaitą dėl JTG bendradarbiavimo platformos galimo patobulinimo ir naujų funkcijų; ją rengdamas jis remiasi iš JTG bendradarbiavimo platformos naudotojų surinktais atsiliepimais apie JTG bendradarbiavimo platformos praktinį naudojimą.

11 straipsnis

Programos valdyba

1.   Prieš JTG bendradarbiavimo platformos projektavimo ir kūrimo etapą Agentūros „eu-LISA“ Valdančioji taryba projektavimo ir plėtojimo etapui įsteigia programos valdybą.

2.   Programos valdybą sudaro dešimt narių:

| a) | aštuoni Agentūros „eu-LISA“ Valdančiosios tarybos paskirti nariai; |
| --- | --- |

a)

aštuoni Agentūros „eu-LISA“ Valdančiosios tarybos paskirti nariai;

| b) | 12 straipsnyje nurodytos patariamosios grupės pirmininkas; |
| --- | --- |

b)

12 straipsnyje nurodytos patariamosios grupės pirmininkas;

| c) | vienas Komisijos paskirtas narys. |
| --- | --- |

c)

vienas Komisijos paskirtas narys.

3.   Agentūros „eu-LISA“ Valdančioji taryba užtikrina, kad į programos valdybą jos paskirti nariai turėtų reikiamos IT sistemų, kuriomis remiama teisminių institucijų veikla, plėtojimo ir valdymo patirties bei ekspertinių žinių.

4.   Agentūra „eu-LISA“ dalyvauja programos valdybos darbe. Tuo tikslu Agentūros „eu-LISA“ atstovai dalyvauja programos valdybos posėdžiuose, kad praneštų apie JTG bendradarbiavimo platformos projektavimo ir plėtojimo darbą ir apie bet kokį kitą su tuo susijusį darbą ir veiklą.

5.   Programos valdyba renkasi į posėdžius ne rečiau kaip kartą per tris mėnesius, o prireikus ir dažniau. Ji užtikrina tinkamą JTG bendradarbiavimo platformos projektavimo ir plėtojimo etapo valdymą. Programos valdyba Agentūros „eu-LISA“ Valdančiajai tarybai reguliariai ir, jei įmanoma, kas mėnesį teikia JTG bendradarbiavimo platformos pažangos rašytines ataskaitas. Programos valdyba neturi įgaliojimų priimti sprendimus ir jokių įgaliojimų atstovauti Agentūros „eu-LISA“ valdančiosios tarybos nariams.

6.   Programos valdyba, pasikonsultavusi su Agentūros „eu-LISA“ Valdančiąja taryba, nustato savo darbo tvarkos taisykles, kurios, visų pirma, apima taisykles dėl pirmininkavimo, posėdžių vietų, pasirengimo posėdžiams, ekspertų dalyvavimo posėdžiuose bei ryšių palaikymo planų, kuriais užtikrinama, kad Agentūros „eu-LISA“ Valdančiosios tarybos nariai, kurie nėra programos valdybos nariai, būtų visapusiškai informuojami.

7.   Programos valdybai pirmininkauja valstybė narė.

8.   Programos valdybos sekretoriato funkcijas vykdo Agentūra „eu-LISA“.

12 straipsnis

Patariamoji grupė

1.   Agentūra „eu-LISA“ sudaro patariamąją grupę, kad gautų ekspertinių žinių, susijusių su JTG bendradarbiavimo platforma, visų pirma rengdama Agentūros „eu-LISA“ metinę darbo programą ir metinę veiklos ataskaitą, ir nustatytų JTG bendradarbiavimo platformos galimus patobulinimus ir naujas įdiegtinas jos funkcijas.

2.   Patariamąją grupę sudaro valstybių narių, Komisijos ir JTG tinklo sekretoriato atstovai. Jai pirmininkauja Agentūra „eu-LISA“. Patariamoji grupė:

| a) | iki JTG bendradarbiavimo platformos veiklos pradžios posėdžiauja bent kartą per mėnesį ir, jei įmanoma, reguliariai po to; |
| --- | --- |

a)

iki JTG bendradarbiavimo platformos veiklos pradžios posėdžiauja bent kartą per mėnesį ir, jei įmanoma, reguliariai po to;

| b) | JTG bendradarbiavimo platformos projektavimo ir plėtojimo etape po kiekvieno posėdžio atsiskaito programos valdybai; |
| --- | --- |

b)

JTG bendradarbiavimo platformos projektavimo ir plėtojimo etape po kiekvieno posėdžio atsiskaito programos valdybai;

| c) | JTG bendradarbiavimo platformos projektavimo ir plėtojimo etape teikia technines ekspertines žinias, kad programos valdyba būtų remiama jai vykdant savo užduotis. |
| --- | --- |

c)

JTG bendradarbiavimo platformos projektavimo ir plėtojimo etape teikia technines ekspertines žinias, kad programos valdyba būtų remiama jai vykdant savo užduotis.

III SKYRIUS

JTG BENDRADARBIAVIMO ERDVIŲ SUKŪRIMAS IR PRIEIGA PRIE JŲ

13 straipsnis

JTG bendradarbiavimo erdvių sukūrimas

1.   Kai susitarime dėl JTG numatyta pagal šį reglamentą naudoti JTG bendradarbiavimo platformą, JTG bendradarbiavimo platformoje sukuriama kiekvienos JTG bendradarbiavimo erdvė.

2.   Atitinkamame susitarime dėl JTG numatoma valstybių narių kompetentingų institucijų ir Europos prokuratūros prieiga prie atitinkamos JTG bendradarbiavimo erdvės ir gali būti numatyta, kad kompetentingoms Sąjungos įstaigoms, organams ir agentūroms, trečiųjų valstybių kompetentingoms institucijoms, kurios pasirašė susitarimą, bei tarptautinių teisminių institucijų atstovams suteikiama prieiga prie tos JTG bendradarbiavimo erdvės. Atitinkamame susitarime dėl JTG numatomos tokios prieigos taisyklės.

3.   JTG erdvės administratorius (-iai) sukuria atitinkamą JTG bendradarbiavimo erdvę, naudojantis Agentūros „eu-LISA“ technine parama.

4.   Jeigu JTG nariai, pasirašydami susitarimą dėl JTG, nusprendė nesinaudoti JTG bendradarbiavimo platforma, tačiau vykdant atitinkamos JTG veiklą susitaria pradėti naudotis JTG bendradarbiavimo platforma, tas susitarimas dėl JTG, kuriame nėra numatyta ta galimybė, iš dalies keičiamas ir taikomos 1, 2 bei 3 dalys. Jei vykdant JTG veiklą JTG nariai susitaria nustoti naudoti JTG bendradarbiavimo platformą, atitinkamas susitarimas dėl JTG iš dalies keičiamas, jeigu ta galimybė dar nebuvo įtraukta į tą susitarimą dėl JTG.

14 straipsnis

JTG erdvės administratoriaus skyrimas ir vaidmuo

1.   Jeigu susitarime dėl JTG numatytas JTG bendradarbiavimo platformos naudojimas, tuo susitarimu dėl JTG iš valstybių narių JTG narių ar Europos prokuratūros JTG nario paskiriamas vienas ar keli JTG erdvės administratoriai.

2.   JTG erdvės administratorius ar administratoriai pagal atitinkamą susitarimą dėl JTG valdo JTG bendradarbiavimo platformos naudotojų prieigos prie JTG bendradarbiavimo erdvės teises.

3.   Susitarime dėl JTG gali būti numatyta, kad JTG tinklo sekretoriatas techninės ir administracinės paramos tikslais, taip pat prieigos teisių valdymo techninės, teisinės ir administracinės paramos tikslais, turi prieigą prie JTG bendradarbiavimo erdvės. Tokiais atvejais, dėl kurių susitarė JTG nariai, JTG erdvės administratorius ar administratoriai JTG tinklo sekretoriatui suteikia prieigą prie tos JTG bendradarbiavimo erdvės.

15 straipsnis

Valstybių narių kompetentingų institucijų ir Europos prokuratūros prieiga prie JTG bendradarbiavimo erdvių

Laikantis atitinkamo susitarimo dėl JTG, JTG erdvės administratorius ar administratoriai valstybių narių kompetentingoms institucijoms, kurios yra paskurtos tuo susitarimu dėl JTG, ir Europos prokuratūrai, jei tuo susitarimu dėl JTG ji paskirta, suteikia prieigą prie JTG bendradarbiavimo erdvės.

16 straipsnis

Kompetentingų Sąjungos įstaigų, organų ir agentūrų prieiga prie JTG bendradarbiavimo erdvių

Laikantis atitinkamo susitarimo dėl JTG, JTG erdvės administratorius ar administratoriai suteikia reikiamo masto prieigą prie JTG bendradarbiavimo erdvės:

| a) | Eurojustui, kad jis galėtų vykdyti savo užduotis, išdėstytas Reglamente (ES) 2018/1727; |
| --- | --- |

a)

Eurojustui, kad jis galėtų vykdyti savo užduotis, išdėstytas Reglamente (ES) 2018/1727;

| b) | Europolui, kad jis galėtų vykdyti savo užduotis, išdėstytas Reglamente (ES) 2016/794; |
| --- | --- |

b)

Europolui, kad jis galėtų vykdyti savo užduotis, išdėstytas Reglamente (ES) 2016/794;

| c) | OLAF, kad ji galėtų vykdyti savo užduotis, išdėstytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (16), ir |
| --- | --- |

c)

OLAF, kad ji galėtų vykdyti savo užduotis, išdėstytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (16), ir

16

| d) | kitoms kompetentingoms Sąjungos įstaigoms, organams ir agentūroms, kad jos galėtų vykdyti savo užduotis, išdėstytas atitinkamuose juos įsteigiančiuose teisės aktuose. |
| --- | --- |

d)

kitoms kompetentingoms Sąjungos įstaigoms, organams ir agentūroms, kad jos galėtų vykdyti savo užduotis, išdėstytas atitinkamuose juos įsteigiančiuose teisės aktuose.

17 straipsnis

Trečiųjų valstybių kompetentingų institucijų prieiga prie JTG bendradarbiavimo erdvių

1.   Laikantis atitinkamo susitarimo dėl JTG ir 5 straipsnyje išvardintais tikslais JTG erdvės administratorius ar administratoriai suteikia prieigą prie JTG bendradarbiavimo erdvės trečiųjų valstybių kompetentingoms institucijoms, kurios yra pasirašiusios tą susitarimą dėl JTG.

2.   Kai valstybių narių JTG nariai ir Europos prokuratūros JTG narys, kai jis dalyvauja atitinkamoje JTG, į JTG bendradarbiavimo erdvę įkelia operatyvinius duomenis, kad juos galėtų atsisiųsti trečioji valstybė, atitinkamų valstybių narių JTG narys ar Europos prokuratūros JTG narys patikrina, ar jų atitinkamai įkelti duomenys neviršija to, kas reikalaujama atitinkamo susitarimo dėl JTG tikslais, ir ar tie duomenys atitinka tame susitarime dėl JTG nustatytas sąlygas.

3.   Kai trečioji valstybė įkelia operatyvinius duomenis į JTG bendradarbiavimo erdvę, prieš sudarant galimybę juos atsisiųsti kitiems JTG bendradarbiavimo erdvės naudotojams, JTG erdvės administratorius ar administratoriai patikrina, ar tokie duomenys neviršija to, ko reikalaujama atitinkamo susitarimo dėl JTG tikslais, ir ar tie duomenys atitinka tame susitarime dėl JTG nustatytas sąlygas.

4.   Valstybių narių kompetentingos institucijos užtikrina, kad asmens duomenys trečiosioms valstybėms, kurioms suteikta prieiga prie JTG bendradarbiavimo erdvės, būtų perduodami, tik jei yra tenkinamos Direktyvos (ES) 2016/680 V skyriuje nustatytos sąlygos.

5.   Sąjungos įstaigos, organai ir agentūros užtikrina, kad asmens duomenys trečiosioms valstybėms, kurioms suteikta prieiga prie JTG bendradarbiavimo erdvės, būtų perduodami, tik jei yra tenkinamos Reglamento (ES) 2018/1725 IX skyriuje nustatytos sąlygos, nedarant poveikio tokiems Sąjungos įstaigoms, organams ar agentūroms taikytinoms duomenų apsaugos taisyklėms, nustatytoms atitinkamuose jų steigimo teisės aktuose, jei tokiomis taisyklėmis nustatomos konkrečios duomenų perdavimo sąlygos.

6.   Europos prokuratūra, veikdama pagal savo kompetenciją, kaip numatyta Reglamento (ES) 2017/1939 22, 23 bei 25 straipsniuose, užtikrina, kad asmens duomenys trečiosioms valstybėms, kurioms suteikta prieiga prie JTG bendradarbiavimo erdvės, būtų perduodami, tik jei yra tenkinamos to reglamento 80–84 straipsniuose nustatytos sąlygos.

18 straipsnis

Tarptautinių teisminių institucijų atstovų, kurie dalyvauja JTG, prieiga prie JTG bendradarbiavimo erdvių

1.   5 straipsnyje išvardintais tikslais, jei tai numatyta susitarime dėl JTG, JTG erdvės administratorius ar administratoriai tarptautinių teisminių institucijų atstovams, kurie dalyvauja JTG, suteikia prieigą prie JTG bendradarbiavimo erdvės.

2.   JTG erdvės administratorius ar administratoriai patikrina, ar keitimasis operatyviniais duomenimis su tarptautinių teisminių institucijų atstovais, kuriems buvo suteikta prieiga prie JTG bendradarbiavimo erdvės, neviršija to, ko reikalaujama atitinkamo susitarimo dėl JTG tikslais, ir ar tie duomenys atitinka tame susitarime dėl JTG nustatytas sąlygas.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad asmens duomenys tarptautinių teisminių institucijų, kurioms suteikta prieiga prie JTG bendradarbiavimo erdvės, atstovams būtų perduodami, tik jei tenkinamos Direktyvos (ES) 2016/680 V skyriuje nustatytos sąlygos.

4.   Sąjungos įstaigos, organai ir agentūros užtikrina, kad asmens duomenys tarptautinių teisminių institucijų, kurioms suteikta prieiga prie JTG bendradarbiavimo erdvės, atstovams būtų perduodami, tik jei tenkinamos Reglamento (ES) 2018/1725 IX skyriuje nustatytos sąlygos, nedarant poveikio tokioms Sąjungos įstaigoms, organams ar agentūroms taikytinoms duomenų apsaugos taisyklėms, nustatytoms atitinkamuose jų steigimo teisės aktuose, jei tokiomis taisyklėmis nustatomos konkrečios duomenų perdavimo sąlygos.

IV SKYRIUS

SAUGUMAS IR ATSAKOMYBĖ

19 straipsnis

Saugumas

1.   Agentūra „eu-LISA“ imasi būtinų techninių ir organizacinių priemonių, kad užtikrintų JTG bendradarbiavimo platformos kibernetinio saugumo aukštą lygį ir informacijos saugumą JTG bendradarbiavimo platformoje, visų pirma, siekiant užtikrinti centralizuotoje informacinėje sistemoje saugomų operatyvinių ir neoperatyvinių duomenų konfidencialumą bei vientisumą.

2.   Agentūra „eu-LISA“ užkerta kelią neleistinai prieigai prie JTG bendradarbiavimo platformos ir užtikrina, kad asmenys, turintys leidimą naudotis JTG bendradarbiavimo platforma, turėtų prieigą tik prie duomenų, kuriems taikomas jų prieigos leidimas.

3.   Šio straipsnio 1 ir 2 dalių tikslais Agentūra „eu-LISA“ priima saugumo planą ir veiklos tęstinumo bei veiklos atkūrimo po ekstremaliųjų įvykių planą, siekdama užtikrinti, kad centralizuota informacinė sistema veiklos sustabdymo atveju galėtų būti atkurta. Europos Parlamento, Europos Vadovų Tarybos, Europos Sąjungos Tarybos, Europos Komisijos, Europos Sąjungos Teisingumo Teismo, Europos Centrinio Banko, Europos Audito Rūmų, Europos išorės veiksmų tarnybos, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, Europos regionų komiteto ir Europos investicijų banko susitarimu dėl Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų Kompiuterinių incidentų tyrimo tarnybos (CERT-ES) darbo organizavimo ir veiklos (17) įsteigtai Sąjungos institucijų, įstaigų ir agentūrų kompiuterinių incidentų tyrimo tarnybai Agentūra „eu-LISA“ numato darbo tvarką. Patvirtindama tą saugumo planą, Agentūra „eu-LISA“ atsižvelgia į galimas šio reglamento 12 straipsnyje nurodytos patariamosios grupės nariais esančių saugumo ekspertų rekomendacijas.

4.   Agentūra „eu-LISA“ stebi visų šiame straipsnyje aprašytų priemonių veiksmingumą ir imasi būtinų su savikontrole ir priežiūra susijusių organizacinių priemonių, kad būtų užtikrintas šio reglamento laikymasis.

20 straipsnis

Atsakomybė

1.   Jei valstybė narė, Eurojustas, Europolas, Europos prokuratūra, OLAF arba bet kuri kita kompetentinga Sąjungos įstaiga, organas ar agentūra dėl savo pareigų pagal šį reglamentą nevykdymo padaro žalos JTG bendradarbiavimo platformai, atitinkamai ta valstybė narė, Eurojustas, Europolas, Europos prokuratūra, OLAF arba kita kompetentinga Sąjungos įstaiga, organas ar agentūra atsako už tokią žalą tais atvejais ir ta apimtimi, kuria Agentūra „eu-LISA“ nesiima pagrįstų priemonių, kad būtų užkirstas kelias žalai atsirasti ar jos poveikiui kuo labiau sumažinti.

2.   Reikalavimus valstybei narei atlyginti 1 dalyje nurodytą žalą reglamentuoja tos valstybės narės teisė. Reikalavimus Eurojustui, Europolui, Europos prokuratūrai, OLAF arba bet kuriai kitai kompetentingai Sąjungos įstaigai, organui ar agentūrai atlyginti tokią žalą reglamentuoja atitinkami jų steigimo teisės aktai.

V SKYRIUS

DUOMENŲ APSAUGA

21 straipsnis

Operatyvinių duomenų saugojimo laikotarpis

1.   Su kiekviena JTG bendradarbiavimo erdve susiję operatyviniai duomenys centralizuotoje informacinėje sistemoje saugomi tiek laiko, kiek reikia, kad visi susiję JTG bendradarbiavimo platformos naudotojai užbaigtų jų atsisiuntimo procesą. Saugojimo laikotarpis neviršija keturių savaičių nuo tokių duomenų įkėlimo į JTG bendradarbiavimo platformą.

2.   Visiems numatytiems JTG bendradarbiavimo platformos naudotojams pabaigus atsisiųsti duomenis arba vėliausiai pasibaigus 1 dalyje nurodytam saugojimo laikotarpiui, duomenys automatiškai ir visam laikui ištrinami iš centralizuotos informacinės sistemos.

22 straipsnis

Neoperatyvinių duomenų saugojimo laikotarpis

1.   Jei numatoma atlikti JTG vertinimą, neoperatyviniai kiekvienos JTG bendradarbiavimo erdvės duomenys centralizuotoje informacinėje sistemoje saugomi tol, kol bus užbaigtas atitinkamas JTG vertinimas. Saugojimo laikotarpis neviršija penkerių metų nuo tokių duomenų įvedimo į JTG bendradarbiavimo platformą.

2.   Jeigu nusprendžiama neatlikti vertinimo užbaigus JTG veiklą arba vėliausiai pasibaigus 1 dalyje nurodytam saugojimo laikotarpiui, duomenys automatiškai ištrinami iš centralizuotos informacinės sistemos.

23 straipsnis

Duomenų valdytojas ir duomenų tvarkytojas

1.   Kiekviena valstybės narės kompetentinga nacionalinė institucija ir, kai tikslinga, Eurojustas, Europolas, Europos prokuratūra, OLAF arba bet kuri kita kompetentinga Sąjungos įstaiga, organas ar agentūra yra laikomi duomenų valdytojais pagal taikomas Sąjungos duomenų apsaugos taisykles, kiek tai susiję su operatyvinių asmens duomenų tvarkymu pagal šį reglamentą.

2.   Kalbant apie trečiųjų valstybių kompetentingų institucijų ar tarptautinių teisminių institucijų atstovų į JTG bendradarbiavimo platformą įkeltus duomenis, vienas iš JTG erdvės administratorių paskiriamas duomenų valdytoju atitinkamu susitarimu dėl JTG, kiek tai susiję su asmens duomenimis, kuriais keičiamasi per JTG bendradarbiavimo platformą ir kurie joje yra saugomi.

Jokie iš trečiųjų valstybių ar tarptautinių teisminių institucijų gauti duomenys negali būti įkeliami prieš paskiriant duomenų valdytoją.

3.   Agentūra „eu-LISA“ laikoma duomenų tvarkytoja pagal Reglamentą (ES) 2018/1725, kiek tai susiję su asmens duomenimis, kuriais keičiamasi per JTG bendradarbiavimo platformą ir kurie joje yra saugomi.

4.   JTG bendradarbiavimo platformos naudotojai yra bendri duomenų valdytojai, kaip tai suprantama Reglamento (ES) 2018/1725 28 straipsnyje, atsakingi už neoperatyvinių asmens duomenų tvarkymą JTG bendradarbiavimo platformoje.

24 straipsnis

Asmens duomenų tvarkymo tikslas

1.   Į JTG bendradarbiavimo platformą įvesti duomenys tvarkomi tik šiais tikslais:

| a) | JTG bendradarbiavimo platformos naudotojų keitimasis operatyviniais duomenimis tikslu, kuriuo buvo sudaryta atitinkama JTG; |
| --- | --- |

a)

JTG bendradarbiavimo platformos naudotojų keitimasis operatyviniais duomenimis tikslu, kuriuo buvo sudaryta atitinkama JTG;

| b) | JTG bendradarbiavimo platformos naudotojų keitimasis neoperatyviniais duomenimis atitinkamos JTG valdymo tikslais. |
| --- | --- |

b)

JTG bendradarbiavimo platformos naudotojų keitimasis neoperatyviniais duomenimis atitinkamos JTG valdymo tikslais.

2.   Prieiga prie JTG bendradarbiavimo platformos suteikiama tik valstybių narių kompetentingų institucijų ir trečiųjų valstybių, Eurojusto, Europolo, Europos prokuratūros, OLAF ir kitų kompetentingų Sąjungos įstaigų, organų ar agentūrų tinkamai įgaliotiems darbuotojams arba tarptautinių teisminių institucijų atstovams tiek, kiek to reikia jų užduotims atlikti siekiant 1 dalyje nurodytų tikslų, ir tiek, kiek tai tikrai būtina ir proporcinga siekiamiems tikslams.

25 straipsnis

Techniniai registracijos žurnalai

1.   Agentūra „eu-LISA“ užtikrina, kad pagal 2 dalį būtų saugomas visų prieigos prie centralizuotos informacinės sistemos atvejų ir visų centralizuotoje informacinėje sistemoje atliekamų duomenų tvarkymo operacijų techninis registracijos žurnalas.

2.   Techniniuose registracijos žurnaluose nurodoma:

| a) | prisijungimo prie centralizuotos informacinės sistemos data, laiko juosta ir tikslus laikas; |
| --- | --- |

a)

prisijungimo prie centralizuotos informacinės sistemos data, laiko juosta ir tikslus laikas;

| b) | kiekvieno atskiro JTG bendradarbiavimo platformos naudotojo, kuris prisijungė prie centralizuotos informacinės sistemos, identifikavimo žymuo; |
| --- | --- |

b)

kiekvieno atskiro JTG bendradarbiavimo platformos naudotojo, kuris prisijungė prie centralizuotos informacinės sistemos, identifikavimo žymuo;

| c) | kiekvieno atskiro JTG bendradarbiavimo platformos naudotojo kiekvienos atliktos operacijos data, laiko juosta ir prieigos laikas; |
| --- | --- |

c)

kiekvieno atskiro JTG bendradarbiavimo platformos naudotojo kiekvienos atliktos operacijos data, laiko juosta ir prieigos laikas;

| d) | operacija, kurią atliko kiekvienas atskiras JTG bendradarbiavimo platformos naudotojas. |
| --- | --- |

d)

operacija, kurią atliko kiekvienas atskiras JTG bendradarbiavimo platformos naudotojas.

Techniniai registracijos žurnalai tinkamomis techninėmis priemonėmis apsaugomi nuo pakeitimo ir neleistinos prieigos. Techniniai registracijos žurnalai laikomi trejus metus arba tiek ilgesnį laikotarpį, kiek to reikia vykstančioms stebėsenos procedūroms užbaigti.

3.   Gavusi prašymą, Agentūra „eu-LISA“ nepagrįstai nedelsdama pateikia techninius registracijos žurnalus konkrečioje JTG dalyvavusių valstybių narių kompetentingoms institucijoms.

4.   Neviršydamos savo kompetencijos ribų ir siekdamos vykdyti savo pareigas, nacionalinės priežiūros institucijos, atsakingos už duomenų tvarkymo teisėtumo stebėseną, pateikusios prašymą gali susipažinti su techniniais registracijos žurnalais.

5.   Neviršydamas savo kompetencijos ribų ir siekdamas vykdyti savo priežiūros pareigas pagal Reglamentą (ES) 2018/1725, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas pateikęs prašymą gali susipažinti su techniniais registracijos žurnalais.

VI SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

26 straipsnis

Stebėsena ir vertinimas

1.   Agentūra „eu-LISA“ nustato JTG bendradarbiavimo platformos plėtojimo stebėsenos, atsižvelgiant į tikslus, susijusius su planavimu ir išlaidomis, ir JTG bendradarbiavimo platformos veikimo stebėsenos, atsižvelgiant į tikslus, susijusius su techniniais rezultatais, išlaidų efektyvumu, tinkamumu naudoti, saugumu ir paslaugų kokybe, procedūras.

2.   1 dalyje nurodytomis procedūromis numatoma galimybė stebėsenos tikslais reguliariai teikti techninius statistinius duomenis ir prisidedama prie bendro JTG bendradarbiavimo platformos vertinimo.

3.   Jeigu esama rizikos, kad kūrimo procesas labai vėluos, Agentūra „eu-LISA“ Europos Parlamentą ir Tarybą kuo greičiau informuoja apie tokio vėlavimo priežastis, jo poveikį laiko terminų bei finansų požiūriu ir veiksmus, kurių ji ketina imtis padėčiai ištaisyti.

4.   Pasibaigus JTG bendradarbiavimo platformos kūrimo etapui, Agentūra „eu-LISA“ Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, kurioje paaiškinama, kaip buvo pasiekti tikslai, visų pirma susiję su planavimu ir išlaidomis, ir pagrindžiami bet kokie neatitikimai.

5.   Jei JTG bendradarbiavimo platforma techniškai atnaujinama ir dėl to gali atsirasti didelių išlaidų, prieš atnaujindama platformą, Agentūra „eu-LISA“ informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą.

6.   Ne vėliau nei praėjus dvejiems metams nuo JTG bendradarbiavimo platformos veiklos pradžios:

| a) | Agentūra „eu-LISA“ Komisijai pateikia JTG bendradarbiavimo platformos techninio veikimo, įskaitant jos neopius saugumo aspektus, ataskaitą ir tą ataskaitą skelbia viešai; |
| --- | --- |

a)

Agentūra „eu-LISA“ Komisijai pateikia JTG bendradarbiavimo platformos techninio veikimo, įskaitant jos neopius saugumo aspektus, ataskaitą ir tą ataskaitą skelbia viešai;

| b) | a punkte nurodytos ataskaitos pagrindu Komisija atlieka bendrą JTG bendradarbiavimo platformos vertinimą ir bendrą vertinimo ataskaitą perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai. |
| --- | --- |

b)

a punkte nurodytos ataskaitos pagrindu Komisija atlieka bendrą JTG bendradarbiavimo platformos vertinimą ir bendrą vertinimo ataskaitą perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai.

Kiekvienais metais po pirmos pastraipos a punkte nurodytos ataskaitos pateikimo Agentūra „eu-LISA“ Komisijai pateikia JTG bendradarbiavimo platformos techninės veiklos ataskaitą, įskaitant jos neopius saugumo aspektus, ir tą ataskaitą paskelbia viešai.

Kas ketverius metus po pirmos pastraipos b punkte nurodytos bendros vertinimo ataskaitos perdavimo, remiantis Agentūros „eu-LISA“ pagal antrą pastraipą pateiktomis ataskaitomis, Komisija atlieka bendrą JTG bendradarbiavimo platformos vertinimą ir bendrą vertinimo ataskaitą perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai.

7.   Per 18 mėnesių nuo JTG bendradarbiavimo platformos veiklos pradžios dienos Komisija, pasikonsultavusi su Europolu ir 12 straipsnyje nurodyta patariamąja grupe, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, kurioje įvertinamas galimo ryšio tarp JTG bendradarbiavimo platformos ir SIENA būtinumas, įgyvendinamumas, tinkamumas ir išlaidų efektyvumas. Toje ataskaitoje taip pat pateikiamos sąlygos, techninės specifikacijos ir procedūros saugiam ir efektyviam ryšiui užtikrinti. Kai tinkama, prie tos ataskaitos pridedami reikiami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais, be kita ko, Komisijai gali būti suteikti įgaliojimai patvirtinti tokio ryšio technines specifikacijas.

8.   Valstybių narių kompetentingos institucijos, Eurojustas, Europolas, Europos prokuratūra, OLAF ir kitos kompetentingos Sąjungos įstaigos, organai ir agentūros Agentūrai „eu-LISA“ ir Komisijai teikia informaciją, būtiną šio straipsnio 4 dalyje nurodytai ataskaitai ir šio straipsnio 6 dalyje nurodytai Komisijos bendrai vertinimo ataskaitai parengti. Jie JTG tinklo sekretoriatui taip pat teikia informaciją, būtiną 10 straipsnio e punkte nurodytai metinei ataskaitai parengti. Šios dalies pirmame ir antrame sakinyje nurodyta informacija turi netrikdyti darbo metodų ir neapimti informacijos, kuria atskleidžiami šaltiniai, darbuotojų pavardės ar tyrimai.

9.   Agentūra „eu-LISA“ Komisijai teikia informaciją, būtiną 6 dalyje nurodytam bendram vertinimui atlikti.

27 straipsnis

Išlaidos

Su JTG bendradarbiavimo platformos sukūrimu ir veikla susijusios išlaidos padengiamos iš Sąjungos bendrojo biudžeto.

28 straipsnis

Veiklos pradžia

1.   Komisija nustato JTG bendradarbiavimo platformos veiklos pradžios datą, kai įsitikina, kad tenkinamos šios sąlygos:

| a) | priimti 6 straipsnio a–g punktuose nurodyti įgyvendinimo aktai; |
| --- | --- |

a)

priimti 6 straipsnio a–g punktuose nurodyti įgyvendinimo aktai;

| b) | Agentūra „eu-LISA“, dalyvaujant valstybėms narėms, sėkmingai atliko išsamų JTG bendradarbiavimo platformos bandymą, naudodamasi anoniminiais bandymų duomenimis. |
| --- | --- |

b)

Agentūra „eu-LISA“, dalyvaujant valstybėms narėms, sėkmingai atliko išsamų JTG bendradarbiavimo platformos bandymą, naudodamasi anoniminiais bandymų duomenimis.

Bet kuriuo atveju ta data negali būti vėlesnė nei 2025 m. gruodžio 7 d.

2.   Kai Komisija nustato JTG bendradarbiavimo platformos veiklos pradžios datą pagal 1 dalį, ji praneša tą datą valstybėms narėms, Eurojustui, Europolui, Europos prokuratūrai ir OLAF. Ji taip pat informuoja Europos Parlamentą.

3.   Komisijos sprendimas, kuriuo nustatoma JTG bendradarbiavimo platformos veiklos pradžios data, kaip nurodyta 1 dalyje, skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4.   JTG bendradarbiavimo platformos naudotojai pradeda naudotis JTG bendradarbiavimo platforma nuo Komisijos pagal 1 dalį nustatytos veiklos pradžios datos.

29 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip tai suprantama Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

3.   Jei komitetas nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.

30 straipsnis

Reglamento (ES) 2018/1726 daliniai pakeitimai

Reglamentas (ES) 2018/1726 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnyje įterpiama ši dalis:

  „4b.   Agentūra yra atsakinga už jungtinių tyrimo grupių bendradarbiavimo platformos (toliau – JTG bendradarbiavimo platforma) plėtojimą ir jos operacijų valdymą, įskaitant techninę raidą.“
  ; |
| --- | --- |

1)

1 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„4b.   Agentūra yra atsakinga už jungtinių tyrimo grupių bendradarbiavimo platformos (toliau – JTG bendradarbiavimo platforma) plėtojimą ir jos operacijų valdymą, įskaitant techninę raidą.“

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „8c straipsnis
  Su JTG bendradarbiavimo platforma susijusios užduotys
  JTG bendradarbiavimo platformos atžvilgiu Agentūra vykdo:






  a) | užduotis, pavestas jai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/969 (*1); |
| --- | --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„8c straipsnis

Su JTG bendradarbiavimo platforma susijusios užduotys

JTG bendradarbiavimo platformos atžvilgiu Agentūra vykdo:

a)

užduotis, pavestas jai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/969 (*1);

| b) | užduotis, susijusias su JTG tinklo sekretoriatui teikiamu JTG bendradarbiavimo platformos techninio naudojimo mokymu, įskaitant mokymo medžiagos teikimą. |
| --- | --- |

b)

užduotis, susijusias su JTG tinklo sekretoriatui teikiamu JTG bendradarbiavimo platformos techninio naudojimo mokymu, įskaitant mokymo medžiagos teikimą.

(*1)  
  2023 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 2023/969, kuriuo sukuriama bendradarbiavimo platforma jungtinių tyrimo grupių veiklai remti ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1726 (OL L 132, 2023 5 17, p. 1).“;"

*1

| 3) | 14 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Agentūra stebi SIS II, VIS, „Eurodac“, AIS, ETIAS, „DubliNet“, ECRIS-TCN, sistemos e. CODEX, JTG bendradarbiavimo platformos ir kitų 1 straipsnio 5 dalyje nurodytų didelės apimties IT sistemų operacijų valdymui svarbių mokslinių tyrimų eigą.“
  ; |
| --- | --- |

3)

14 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Agentūra stebi SIS II, VIS, „Eurodac“, AIS, ETIAS, „DubliNet“, ECRIS-TCN, sistemos e. CODEX, JTG bendradarbiavimo platformos ir kitų 1 straipsnio 5 dalyje nurodytų didelės apimties IT sistemų operacijų valdymui svarbių mokslinių tyrimų eigą.“

| 4) | 19 straipsnio 1 dalies ff punktas papildomas šiuo papunkčiu:






  „viii) | JTG bendradarbiavimo platformos – pagal Reglamento (ES) 2023/969 26 straipsnio 6 dalį“; |
| --- | --- | --- |

4)

19 straipsnio 1 dalies ff punktas papildomas šiuo papunkčiu:

„viii)

JTG bendradarbiavimo platformos – pagal Reglamento (ES) 2023/969 26 straipsnio 6 dalį“;

| 5) | 27 straipsnio 1 dalyje įterpiamas šis punktas:






  „dd) | JTG bendradarbiavimo platformos patariamoji grupė;“. |
| --- | --- | --- |

5)

27 straipsnio 1 dalyje įterpiamas šis punktas:

„dd)

JTG bendradarbiavimo platformos patariamoji grupė;“.

31 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2023 m. gegužės 10 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. ROSWALL

---

(1)  
  2023 m. kovo 30 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2023 m. balandžio 24 d. Tarybos sprendimas.

1

(2)  
  OL C 197, 2000 7 12, p. 3.

2

(3)  
  2002 m. birželio 13 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2002/465/TVR dėl jungtinių tyrimo grupių (OL L 162, 2002 6 20, p. 1).

3

(4)  Europos sutarčių serija Nr. 182.

4

(5)  
  OL L 181, 2003 7 19, p. 34.

5

(6)  
  2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1727 dėl Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūros (Eurojusto) ir kuriuo pakeičiamas ir panaikinamas Tarybos sprendimas 2002/187/TVR (OL L 295, 2018 11 21, p. 138).

6

(7)  
  2022 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/838, kuriuo dėl įrodymų, susijusių su genocidu, nusikaltimais žmoniškumui, karo nusikaltimais ir susijusiomis nusikalstamomis veikomis, išsaugojimo, analizės ir laikymo Eurojuste iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1727 (OL L 148, 2022 5 31, p. 1).

7

(8)  
  2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/794 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo), kuriuo pakeičiami ir panaikinami Tarybos sprendimai 2009/371/TVR, 2009/934/TVR, 2009/935/TVR, 2009/936/TVR ir 2009/968/TVR (OL L 135, 2016 5 24, p. 53).

8

(9)  
  2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1726 dėl Europos Sąjungos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūros (eu-LISA), kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1987/2006 ir Tarybos sprendimas 2007/533/TVR bei panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1077/2011 (OL L 295, 2018 11 21, p. 99).

9

(10)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuriuo panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (OL L 119, 2016 5 4, p. 89).

10

(11)  
  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

11

(12)  
  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

12

(13)  
  1999 m. balandžio 28 d. Komisijos sprendimas 1999/352/EB, EAPB, Euratomas dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) įsteigimo (OL L 136, 1999 5 31, p. 20).

13

(14)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

14

(15)  
  OL L 56, 1968 3 4, p. 1.

15

(16)  
  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

16

(17)  
  OL C 12, 2018 1 13, p. 1.

17

---

DIREKTYVOS

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 132/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 132/21

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA (ES) 2023/970

2023 m. gegužės 10 d.

kuria, nustatant darbo užmokesčio skaidrumo ir vykdymo užtikrinimo mechanizmus, griežčiau taikomas vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą principas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 157 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | 1979 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, kurią ratifikavo visos valstybės narės, 11 straipsnyje numatyta, kad valstybės dalyvės turi imtis visų reikiamų priemonių, kad užtikrintų, inter alia, teisę gauti vienodą atlyginimą, įskaitant lengvatas, turėti vienodas lygiaverčio darbo sąlygas, taip pat teisę į vienodą darbo kokybės vertinimą; |
| --- | --- |

(1)

1979 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, kurią ratifikavo visos valstybės narės, 11 straipsnyje numatyta, kad valstybės dalyvės turi imtis visų reikiamų priemonių, kad užtikrintų, inter alia, teisę gauti vienodą atlyginimą, įskaitant lengvatas, turėti vienodas lygiaverčio darbo sąlygas, taip pat teisę į vienodą darbo kokybės vertinimą;

| (2) | Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje ir 3 straipsnio 3 dalyje įtvirtinta teisė į moterų ir vyrų lygybę kaip vieną svarbiausių Sąjungos vertybių; |
| --- | --- |

(2)

Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje ir 3 straipsnio 3 dalyje įtvirtinta teisė į moterų ir vyrų lygybę kaip vieną svarbiausių Sąjungos vertybių;

| (3) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 8 ir 10 straipsniuose nustatyta, kad įgyvendindama visas savo politikos kryptis ir veiksmus Sąjunga siekia pašalinti vyrų ir moterų nelygybės apraiškas, skatinti jų lygybę ir kovoti su diskriminacija dėl lyties; |
| --- | --- |

(3)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 8 ir 10 straipsniuose nustatyta, kad įgyvendindama visas savo politikos kryptis ir veiksmus Sąjunga siekia pašalinti vyrų ir moterų nelygybės apraiškas, skatinti jų lygybę ir kovoti su diskriminacija dėl lyties;

| (4) | SESV 157 straipsnio 1 dalyje nustatyta pareiga kiekvienai valstybei narei užtikrinti, kad būtų taikomas principas už vienodą arba vienodos vertės darbą abiejų lyčių darbuotojams mokėti vienodą darbo užmokestį. SESV 157 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Sąjunga turi imtis priemonių užtikrinti, jog būtų taikomas moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio užimtumo bei profesinės veiklos srityje principas, taip pat vienodo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą principas (toliau – vienodo darbo užmokesčio principas); |
| --- | --- |

(4)

SESV 157 straipsnio 1 dalyje nustatyta pareiga kiekvienai valstybei narei užtikrinti, kad būtų taikomas principas už vienodą arba vienodos vertės darbą abiejų lyčių darbuotojams mokėti vienodą darbo užmokestį. SESV 157 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Sąjunga turi imtis priemonių užtikrinti, jog būtų taikomas moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio užimtumo bei profesinės veiklos srityje principas, taip pat vienodo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą principas (toliau – vienodo darbo užmokesčio principas);

| (5) | Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (toliau – Teisingumo Teismas) nusprendė, kad vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo taikymo sritis negali apsiriboti diskriminacijos dėl vienokios ar kitokios lyties draudimu (3). Atsižvelgiant į šio principo tikslą ir teisių, kurias siekiama juo apginti, pobūdį, jis taip pat taikomas diskriminacijai dėl lyties pakeitimo; |
| --- | --- |

(5)

Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (toliau – Teisingumo Teismas) nusprendė, kad vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo taikymo sritis negali apsiriboti diskriminacijos dėl vienokios ar kitokios lyties draudimu (3). Atsižvelgiant į šio principo tikslą ir teisių, kurias siekiama juo apginti, pobūdį, jis taip pat taikomas diskriminacijai dėl lyties pakeitimo;

| (6) | kai kuriose valstybėse narėse šiuo metu asmenys gali teisėtai registruotis kaip esantys trečiosios, dažnai neutralios, lyties. Šia direktyva nedaromas poveikis atitinkamoms nacionalinėms taisyklėms, kuriomis įgyvendinamas toks pripažinimas, kiek tai susiję su darbu ir darbo užmokesčiu; |
| --- | --- |

(6)

kai kuriose valstybėse narėse šiuo metu asmenys gali teisėtai registruotis kaip esantys trečiosios, dažnai neutralios, lyties. Šia direktyva nedaromas poveikis atitinkamoms nacionalinėms taisyklėms, kuriomis įgyvendinamas toks pripažinimas, kiek tai susiję su darbu ir darbo užmokesčiu;

| (7) | pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 21 straipsnį draudžiama bet kokia diskriminacija, inter alia, dėl lyties. Chartijos 23 straipsnyje nustatyta, kad visose srityse turi būti užtikrinta moterų ir vyrų lygybė, įskaitant priėmimą į darbą, darbą ir atlyginimą; |
| --- | --- |

(7)

pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 21 straipsnį draudžiama bet kokia diskriminacija, inter alia, dėl lyties. Chartijos 23 straipsnyje nustatyta, kad visose srityse turi būti užtikrinta moterų ir vyrų lygybė, įskaitant priėmimą į darbą, darbą ir atlyginimą;

| (8) | Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 23 straipsnyje, inter alia, nustatyta, kad kiekvienas asmuo be jokios diskriminacijos turi teisę gauti vienodą užmokestį už vienodą darbą, teisę į laisvą darbo pasirinkimą, į teisingas ir tinkamas darbo sąlygas ir į teisingą atlyginimą, užtikrinantį žmogaus orumo vertą gyvenimą; |
| --- | --- |

(8)

Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 23 straipsnyje, inter alia, nustatyta, kad kiekvienas asmuo be jokios diskriminacijos turi teisę gauti vienodą užmokestį už vienodą darbą, teisę į laisvą darbo pasirinkimą, į teisingas ir tinkamas darbo sąlygas ir į teisingą atlyginimą, užtikrinantį žmogaus orumo vertą gyvenimą;

| (9) | vienas Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos drauge paskelbto Europos socialinių teisių ramsčio principų – vienodas požiūris į moteris ir vyrus ir jų lygios galimybės bei teisė į vienodą užmokestį už vienodos vertės darbą; |
| --- | --- |

(9)

vienas Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos drauge paskelbto Europos socialinių teisių ramsčio principų – vienodas požiūris į moteris ir vyrus ir jų lygios galimybės bei teisė į vienodą užmokestį už vienodos vertės darbą;

| (10) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/54/EB (4) nustatyta, kad panaikinama bet kokia tiesioginė ir netiesioginė diskriminacija dėl lyties visų aspektų ir sąlygų atžvilgiu atlyginant už tą patį darbą arba už vienodos vertės darbą. Tais atvejais, kai nustatant užmokestį naudojama pareigybių klasifikacijos sistema, ta sistema turi būti grindžiama vienodais lyties požiūriu neutraliais kriterijais ir turėtų būti parengiama taip, kad ją taikant nebūtų diskriminacijos dėl lyties; |
| --- | --- |

(10)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/54/EB (4) nustatyta, kad panaikinama bet kokia tiesioginė ir netiesioginė diskriminacija dėl lyties visų aspektų ir sąlygų atžvilgiu atlyginant už tą patį darbą arba už vienodos vertės darbą. Tais atvejais, kai nustatant užmokestį naudojama pareigybių klasifikacijos sistema, ta sistema turi būti grindžiama vienodais lyties požiūriu neutraliais kriterijais ir turėtų būti parengiama taip, kad ją taikant nebūtų diskriminacijos dėl lyties;

| (11) | 2020 m. atliktame atitinkamų Direktyvos 2006/54/EB nuostatų įvertinime nustatyta, kad taikyti vienodo darbo užmokesčio principą trukdo nepakankamas darbo užmokesčio sistemų skaidrumas, nepakankamas teisinis tikrumas dėl sąvokos „vienodos vertės darbas“ ir procedūrinės kliūtys, su kuriomis susiduria diskriminacijos aukos. Darbuotojams trūksta informacijos, reikalingos norint, kad reikalavimas suvienodinti darbo užmokestį būtų patenkintas, ir ypač informacijos apie vienodą ar vienodos vertės darbą dirbančių darbuotojų kategorijų darbo užmokesčio dydį. Ataskaitoje nustatyta, kad didesnis skaidrumas leistų atskleisti šališkumą lyčių atžvilgiu ir diskriminaciją dėl lyties įmonės ar organizacijos darbo užmokesčio struktūrose. Tai taip pat leistų darbuotojams, darbdaviams ir socialiniams partneriams imtis tinkamų veiksmų siekiant užtikrinti teisės į vienodą darbo užmokestį už vienodą darbą ir vienodos vertės darbą (toliau – teisė į vienodą darbo užmokestį) taikymą; |
| --- | --- |

(11)

2020 m. atliktame atitinkamų Direktyvos 2006/54/EB nuostatų įvertinime nustatyta, kad taikyti vienodo darbo užmokesčio principą trukdo nepakankamas darbo užmokesčio sistemų skaidrumas, nepakankamas teisinis tikrumas dėl sąvokos „vienodos vertės darbas“ ir procedūrinės kliūtys, su kuriomis susiduria diskriminacijos aukos. Darbuotojams trūksta informacijos, reikalingos norint, kad reikalavimas suvienodinti darbo užmokestį būtų patenkintas, ir ypač informacijos apie vienodą ar vienodos vertės darbą dirbančių darbuotojų kategorijų darbo užmokesčio dydį. Ataskaitoje nustatyta, kad didesnis skaidrumas leistų atskleisti šališkumą lyčių atžvilgiu ir diskriminaciją dėl lyties įmonės ar organizacijos darbo užmokesčio struktūrose. Tai taip pat leistų darbuotojams, darbdaviams ir socialiniams partneriams imtis tinkamų veiksmų siekiant užtikrinti teisės į vienodą darbo užmokestį už vienodą darbą ir vienodos vertės darbą (toliau – teisė į vienodą darbo užmokestį) taikymą;

| (12) | išsamiai įvertinus dabartinę vienodo darbo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą sistemą ir surengus plataus masto ir įtraukias konsultacijas, 2020 m. kovo 5 d. Komisijos komunikate „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ pranešta, kad Komisija siūlys privalomas darbo užmokesčio skaidrumo priemones; |
| --- | --- |

(12)

išsamiai įvertinus dabartinę vienodo darbo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą sistemą ir surengus plataus masto ir įtraukias konsultacijas, 2020 m. kovo 5 d. Komisijos komunikate „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ pranešta, kad Komisija siūlys privalomas darbo užmokesčio skaidrumo priemones;

| (13) | ekonominės ir socialinės COVID-19 pandemijos pasekmės padarė neproporcingai didelį neigiamą poveikį moterims ir lyčių lygybei, o daugiausia darbo vietų dažnai buvo prarandama menkai apmokamuose sektoriuose, kuriuose daugiausia dirba moterys. COVID-19 pandemija aiškiai parodė, kad darbas, kurį daugiausia dirba moterys, yra nuolat struktūriškai nepakankamai įvertinamas, ir atskleidė, kad moterų darbas teikiant pirminės grandies, pvz., sveikatos priežiūros, švaros, vaikų priežiūros, socialinės rūpybos ir stacionariosios vyresniojo amžiaus asmenų bei kitų suaugusių priklausomų asmenų globos, paslaugas teikia didelę socialinę ir ekonominę vertę, tačiau tuo pat metu yra menkai matomas ir nepripažįstamas; |
| --- | --- |

(13)

ekonominės ir socialinės COVID-19 pandemijos pasekmės padarė neproporcingai didelį neigiamą poveikį moterims ir lyčių lygybei, o daugiausia darbo vietų dažnai buvo prarandama menkai apmokamuose sektoriuose, kuriuose daugiausia dirba moterys. COVID-19 pandemija aiškiai parodė, kad darbas, kurį daugiausia dirba moterys, yra nuolat struktūriškai nepakankamai įvertinamas, ir atskleidė, kad moterų darbas teikiant pirminės grandies, pvz., sveikatos priežiūros, švaros, vaikų priežiūros, socialinės rūpybos ir stacionariosios vyresniojo amžiaus asmenų bei kitų suaugusių priklausomų asmenų globos, paslaugas teikia didelę socialinę ir ekonominę vertę, tačiau tuo pat metu yra menkai matomas ir nepripažįstamas;

| (14) | todėl, jei popandeminio atsigavimo priemonės nebus atžvalgios lyčiai, dėl COVID-19 pandemijos poveikio toliau didės lyčių nelygybė bei vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkis. Dėl šių pasekmių būtinybė spręsti vienodo darbo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą klausimą netgi dar labiau padidėjo. Ypač svarbu stiprinti vienodo darbo užmokesčio principo įgyvendinimą tolesnėmis priemonėmis, siekiant užtikrinti, kad nebūtų pakenkta pažangai, padarytai sprendžiant darbo užmokesčio skirtumų problemą; |
| --- | --- |

(14)

todėl, jei popandeminio atsigavimo priemonės nebus atžvalgios lyčiai, dėl COVID-19 pandemijos poveikio toliau didės lyčių nelygybė bei vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkis. Dėl šių pasekmių būtinybė spręsti vienodo darbo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą klausimą netgi dar labiau padidėjo. Ypač svarbu stiprinti vienodo darbo užmokesčio principo įgyvendinimą tolesnėmis priemonėmis, siekiant užtikrinti, kad nebūtų pakenkta pažangai, padarytai sprendžiant darbo užmokesčio skirtumų problemą;

| (15) | vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkis Sąjungoje išlieka (2020 m. siekė 13 %), nors įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi, o per pastaruosius dešimt metų sumažėjo tik minimaliai. Vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį lemia įvairūs veiksniai, pavyzdžiui, lyčių stereotipai, tokių reiškinių kaip stiklo lubos ir lipnios grindys įsigalėjimas, horizontalioji segregacija, įskaitant tai, kad mažai apmokamas aptarnavimo sektoriaus darbo vietas dažniausiai užima moterys, ir netolygus priežiūros pareigų pasidalijimas. Be to, vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį iš dalies lemia tiesioginė ir netiesioginė diskriminacija dėl lyties darbo užmokesčio srityje. Visi tie elementai sudaro struktūrines kliūtis, dėl kurių kyla sudėtingų iššūkių siekiant užtikrinti kokybiškas darbo vietas ir vienodą darbo užmokestį už vienodą darbą arba vienodos vertės darbą, ir kurios sukelia tokių ilgalaikių pasekmių kaip vyrų ir moterų pensijų skirtumas ir skurdo feminizacija; |
| --- | --- |

(15)

vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkis Sąjungoje išlieka (2020 m. siekė 13 %), nors įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi, o per pastaruosius dešimt metų sumažėjo tik minimaliai. Vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį lemia įvairūs veiksniai, pavyzdžiui, lyčių stereotipai, tokių reiškinių kaip stiklo lubos ir lipnios grindys įsigalėjimas, horizontalioji segregacija, įskaitant tai, kad mažai apmokamas aptarnavimo sektoriaus darbo vietas dažniausiai užima moterys, ir netolygus priežiūros pareigų pasidalijimas. Be to, vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį iš dalies lemia tiesioginė ir netiesioginė diskriminacija dėl lyties darbo užmokesčio srityje. Visi tie elementai sudaro struktūrines kliūtis, dėl kurių kyla sudėtingų iššūkių siekiant užtikrinti kokybiškas darbo vietas ir vienodą darbo užmokestį už vienodą darbą arba vienodos vertės darbą, ir kurios sukelia tokių ilgalaikių pasekmių kaip vyrų ir moterų pensijų skirtumas ir skurdo feminizacija;

| (16) | apskritai dėl nepakankamo darbo užmokesčio dydžio skaidrumo organizacijose susiklosto padėtis, kai diskriminacija dėl lyties ir šališkumas lyčių atžvilgiu gali likti nepastebėti arba, įtarus, kad jie egzistuoja, tą sunku įrodyti. Todėl, norint padidinti darbo užmokesčio skaidrumą, reikia nustatyti privalomas priemones, skatinti organizacijas peržiūrėti savo darbo užmokesčio struktūras, kad vienodą arba vienodos vertės darbą dirbantiems vyrams ir moterims būtų užtikrintas vienodas darbo užmokestis, ir sudaryti sąlygas diskriminacijos aukoms naudotis savo teise į vienodą darbo užmokestį. Tokias privalomas priemones turėtų papildyti nuostatos, paaiškinančios esamas teisines sąvokas, pavyzdžiui, sąvokas „darbo užmokestis“ ir „vienodos vertės darbas“, ir priemonės, kuriomis gerinami vykdymo užtikrinimo mechanizmai bei teisė kreiptis į teismą; |
| --- | --- |

(16)

apskritai dėl nepakankamo darbo užmokesčio dydžio skaidrumo organizacijose susiklosto padėtis, kai diskriminacija dėl lyties ir šališkumas lyčių atžvilgiu gali likti nepastebėti arba, įtarus, kad jie egzistuoja, tą sunku įrodyti. Todėl, norint padidinti darbo užmokesčio skaidrumą, reikia nustatyti privalomas priemones, skatinti organizacijas peržiūrėti savo darbo užmokesčio struktūras, kad vienodą arba vienodos vertės darbą dirbantiems vyrams ir moterims būtų užtikrintas vienodas darbo užmokestis, ir sudaryti sąlygas diskriminacijos aukoms naudotis savo teise į vienodą darbo užmokestį. Tokias privalomas priemones turėtų papildyti nuostatos, paaiškinančios esamas teisines sąvokas, pavyzdžiui, sąvokas „darbo užmokestis“ ir „vienodos vertės darbas“, ir priemonės, kuriomis gerinami vykdymo užtikrinimo mechanizmai bei teisė kreiptis į teismą;

| (17) | vienodo darbo užmokesčio principas turėtų būti griežčiau taikomas naikinant tiesioginę ir netiesioginę diskriminaciją darbo užmokesčio srityje. Tai nereiškia, kad darbdaviai negali mokėti skirtingo darbo užmokesčio vienodą arba vienodos vertės darbą dirbantiems darbuotojams, jei remiamasi objektyviais, lyties požiūriu neutraliais ir nešališkais kriterijais, tokiais kaip veiklos rezultatai ir kompetencija; |
| --- | --- |

(17)

vienodo darbo užmokesčio principas turėtų būti griežčiau taikomas naikinant tiesioginę ir netiesioginę diskriminaciją darbo užmokesčio srityje. Tai nereiškia, kad darbdaviai negali mokėti skirtingo darbo užmokesčio vienodą arba vienodos vertės darbą dirbantiems darbuotojams, jei remiamasi objektyviais, lyties požiūriu neutraliais ir nešališkais kriterijais, tokiais kaip veiklos rezultatai ir kompetencija;

| (18) | ši direktyva turėtų būti taikoma visiems darbuotojams, įskaitant ne visą darbo laiką dirbančius darbuotojus, darbuotojus, dirbančiuosius pagal terminuotą darbo sutartį, ir asmenis, sudariusius darbo sutartį arba palaikančius darbo santykius su laikinojo įdarbinimo įmone, taip pat vadovų pareigas einančius darbuotojus, kurių darbo sutartis arba darbo santykiai apibrėžti kiekvienos valstybėse narės galiojančiuose teisės aktuose, kolektyvinėse sutartyse ir (arba) praktikoje, atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką (5). Į šios direktyvos taikymo sritį patenka ir atitinkamus kriterijus tenkinantys namų ūkio darbuotojai, pagal iškvietimą dirbantys darbuotojai, nereguliariai pagal trumpalaikes darbo sutartis dirbantys darbuotojai, pagal paslaugų kvitus dirbantys darbuotojai, platformų darbuotojai, globojamųjų užimtumo srities darbuotojai, stažuotojai ir pameistriai. Nustatant, ar esama darbo santykių, turėtų būti remiamasi su faktiniu darbo atlikimu susijusiais faktais, o ne tuo, kaip šalys tuos santykius apibrėžia; |
| --- | --- |

(18)

ši direktyva turėtų būti taikoma visiems darbuotojams, įskaitant ne visą darbo laiką dirbančius darbuotojus, darbuotojus, dirbančiuosius pagal terminuotą darbo sutartį, ir asmenis, sudariusius darbo sutartį arba palaikančius darbo santykius su laikinojo įdarbinimo įmone, taip pat vadovų pareigas einančius darbuotojus, kurių darbo sutartis arba darbo santykiai apibrėžti kiekvienos valstybėse narės galiojančiuose teisės aktuose, kolektyvinėse sutartyse ir (arba) praktikoje, atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką (5). Į šios direktyvos taikymo sritį patenka ir atitinkamus kriterijus tenkinantys namų ūkio darbuotojai, pagal iškvietimą dirbantys darbuotojai, nereguliariai pagal trumpalaikes darbo sutartis dirbantys darbuotojai, pagal paslaugų kvitus dirbantys darbuotojai, platformų darbuotojai, globojamųjų užimtumo srities darbuotojai, stažuotojai ir pameistriai. Nustatant, ar esama darbo santykių, turėtų būti remiamasi su faktiniu darbo atlikimu susijusiais faktais, o ne tuo, kaip šalys tuos santykius apibrėžia;

| (19) | svarbus diskriminacijos darbo užmokesčio srityje panaikinimo elementas yra darbo užmokesčio skaidrumas prieš įdarbinant. Todėl ši direktyva turėtų būti taikoma ir įsidarbinti norintiems asmenims; |
| --- | --- |

(19)

svarbus diskriminacijos darbo užmokesčio srityje panaikinimo elementas yra darbo užmokesčio skaidrumas prieš įdarbinant. Todėl ši direktyva turėtų būti taikoma ir įsidarbinti norintiems asmenims;

| (20) | siekiant pašalinti kliūtis, su kuriomis diskriminacijos dėl lyties darbo užmokesčio srityje aukos susiduria norėdamos pasinaudoti savo teise į vienodą darbo užmokestį, ir padėti darbdaviams užtikrinti, kad tos teisės būtų paisoma, reikėtų, atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką, išaiškinti pagrindines su vienodu darbo užmokesčiu už vienodą arba vienodos vertės darbą susijusias sąvokas, pavyzdžiui, sąvokas „darbo užmokestis“ ir „vienodos vertės darbas“. Taip būtų palengvintas tų sąvokų taikymas, visų pirma labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms; |
| --- | --- |

(20)

siekiant pašalinti kliūtis, su kuriomis diskriminacijos dėl lyties darbo užmokesčio srityje aukos susiduria norėdamos pasinaudoti savo teise į vienodą darbo užmokestį, ir padėti darbdaviams užtikrinti, kad tos teisės būtų paisoma, reikėtų, atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką, išaiškinti pagrindines su vienodu darbo užmokesčiu už vienodą arba vienodos vertės darbą susijusias sąvokas, pavyzdžiui, sąvokas „darbo užmokestis“ ir „vienodos vertės darbas“. Taip būtų palengvintas tų sąvokų taikymas, visų pirma labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms;

| (21) | nustatant darbo užmokestį, atlyginimą ar bet kokį kitą atlygį pinigais arba natūra, kurį darbuotojai tiesiogiai ar netiesiogiai gauna iš darbdavio už savo darbą, turėtų būti laikomasi vienodo darbo užmokesčio principo. Remiantis Teisingumo Teismo praktika (6), sąvoka „darbo užmokestis“ turėtų apimti ne tik atlyginimą, bet ir papildomus arba kintamuosius darbo užmokesčio komponentus. Kalbant apie papildomus arba kintamuosius komponentus, turėtų būti atsižvelgiama į visas išmokas, papildančias įprastą bazinį arba minimalųjį darbo užmokestį ar atlyginimą, kurias darbuotojas tiesiogiai ar netiesiogiai gauna pinigais arba natūra. Tokie papildomi arba kintamieji komponentai gali apimti (tuo neapsiribojant) premijas, kompensacijas už viršvalandžius, kelionių išlaidų padengimą, būsto pašalpas ir išmokas maistui, išmokas už dalyvavimą mokymuose, išmokas atleidimo iš darbo atveju, teisės aktais nustatytas ligos išmokas, teisės aktais nustatytas kompensacijas ir profesines pensijas. Sąvoka „darbo užmokestis“ turėtų apimti visus pagal teisės aktus, kolektyvines sutartis ir (arba) kiekvienoje valstybėje narėje taikomą praktiką mokėtino atlygio elementus; |
| --- | --- |

(21)

nustatant darbo užmokestį, atlyginimą ar bet kokį kitą atlygį pinigais arba natūra, kurį darbuotojai tiesiogiai ar netiesiogiai gauna iš darbdavio už savo darbą, turėtų būti laikomasi vienodo darbo užmokesčio principo. Remiantis Teisingumo Teismo praktika (6), sąvoka „darbo užmokestis“ turėtų apimti ne tik atlyginimą, bet ir papildomus arba kintamuosius darbo užmokesčio komponentus. Kalbant apie papildomus arba kintamuosius komponentus, turėtų būti atsižvelgiama į visas išmokas, papildančias įprastą bazinį arba minimalųjį darbo užmokestį ar atlyginimą, kurias darbuotojas tiesiogiai ar netiesiogiai gauna pinigais arba natūra. Tokie papildomi arba kintamieji komponentai gali apimti (tuo neapsiribojant) premijas, kompensacijas už viršvalandžius, kelionių išlaidų padengimą, būsto pašalpas ir išmokas maistui, išmokas už dalyvavimą mokymuose, išmokas atleidimo iš darbo atveju, teisės aktais nustatytas ligos išmokas, teisės aktais nustatytas kompensacijas ir profesines pensijas. Sąvoka „darbo užmokestis“ turėtų apimti visus pagal teisės aktus, kolektyvines sutartis ir (arba) kiekvienoje valstybėje narėje taikomą praktiką mokėtino atlygio elementus;

| (22) | siekiant užtikrinti vienodą pagal šią direktyvą reikalaujamos informacijos pateikimą, darbo užmokesčio dydis turėtų būti išreiškiamas kaip metinis darbo užmokestis neatskaičius mokesčių ir atitinkamas valandinis darbo užmokestis neatskaičius mokesčių. Apskaičiuojant darbo užmokesčio dydžius turėtų būti galima remtis nurodytu faktiniu darbuotojo darbo užmokesčiu, neatsižvelgiant į tai, ar jis nustatomas kaip metinis, mėnesinis, valandinis ar kitoks darbo užmokestis; |
| --- | --- |

(22)

siekiant užtikrinti vienodą pagal šią direktyvą reikalaujamos informacijos pateikimą, darbo užmokesčio dydis turėtų būti išreiškiamas kaip metinis darbo užmokestis neatskaičius mokesčių ir atitinkamas valandinis darbo užmokestis neatskaičius mokesčių. Apskaičiuojant darbo užmokesčio dydžius turėtų būti galima remtis nurodytu faktiniu darbuotojo darbo užmokesčiu, neatsižvelgiant į tai, ar jis nustatomas kaip metinis, mėnesinis, valandinis ar kitoks darbo užmokestis;

| (23) | valstybės narės neturėtų būti įpareigotos steigti naujų įstaigų šios direktyvos tikslu. Jos turėtų turėti galimybę iš to kylančias užduotis pavesti jau įsteigtoms įstaigoms, įskaitant socialinius partnerius, laikydamosi nacionalinės teisės ir (arba) praktikos, su sąlyga, kad šios valstybės narės laikosi šioje direktyvoje nustatytų pareigų; |
| --- | --- |

(23)

valstybės narės neturėtų būti įpareigotos steigti naujų įstaigų šios direktyvos tikslu. Jos turėtų turėti galimybę iš to kylančias užduotis pavesti jau įsteigtoms įstaigoms, įskaitant socialinius partnerius, laikydamosi nacionalinės teisės ir (arba) praktikos, su sąlyga, kad šios valstybės narės laikosi šioje direktyvoje nustatytų pareigų;

| (24) | siekiant apsaugoti darbuotojus ir spręsti viktimizacijos baimės, susijusios su vienodo darbo užmokesčio principo taikymu, problemą, darbuotojai turėtų turėti galimybę būti atstovaujami atstovo. Tai galėtų būti profesinės sąjungos ar kiti darbuotojų atstovai. Jei darbuotojų atstovų nėra, darbuotojai turėtų turėti galimybę būti atstovaujami jų pasirinkto atstovo. Valstybės narės turėtų turėti galimybę atsižvelgti į savo nacionalines aplinkybes ir skirtingus su atstovavimu darbuotojams susijusius vaidmenis; |
| --- | --- |

(24)

siekiant apsaugoti darbuotojus ir spręsti viktimizacijos baimės, susijusios su vienodo darbo užmokesčio principo taikymu, problemą, darbuotojai turėtų turėti galimybę būti atstovaujami atstovo. Tai galėtų būti profesinės sąjungos ar kiti darbuotojų atstovai. Jei darbuotojų atstovų nėra, darbuotojai turėtų turėti galimybę būti atstovaujami jų pasirinkto atstovo. Valstybės narės turėtų turėti galimybę atsižvelgti į savo nacionalines aplinkybes ir skirtingus su atstovavimu darbuotojams susijusius vaidmenis;

| (25) | SESV 10 straipsnyje nustatyta, kad, nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, Sąjunga turi siekti kovoti su bet kokia diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. Direktyvos 2006/54/EB 4 straipsnyje nustatyta, kad neturi būti jokios tiesioginės ar netiesioginės diskriminacijos dėl lyties, kiek tai susiję su darbo užmokesčiu. Praktikoje diskriminacija dėl lyties darbo užmokesčio srityje, kai aukos lyčiai tenka esminis vaidmuo, gali pasireikšti daugeliu įvairių formų. Gali būti įvairių diskriminacijos ar nelygybės rūšių sąveikos aspektų, kai darbuotojas priklauso vienai ar kelioms grupėms, saugomoms nuo diskriminacijos, viena vertus, dėl lyties ir, antra vertus, dėl rasinės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos; tokia diskriminacija draudžiama pagal Tarybos direktyvas 2000/43/EB (7) ir 2000/78/EB (8). Moterys su negalia, įvairios rasinės ir etninės kilmės moterys, įskaitant romų tautybės moteris, ir jaunos ar vyresnio amžiaus moterys priklauso grupėms, kurios gali susidurti su daugialype diskriminacija. Todėl šioje direktyvoje turėtų būti paaiškinta, kad vertinant diskriminaciją dėl lyties darbo užmokesčio srityje turėtų būti galima atsižvelgti į tokią daugialypę diskriminaciją – taip būtų pašalintos visas abejonės, kurių šiuo atžvilgiu gali kilti pagal esamą teisinę sistemą, ir sudarytos sąlygos nacionaliniams teismams, lygybės institucijoms ir kitoms kompetentingoms institucijoms tinkamai atsižvelgti į bet kokią nepalankią padėtį, susidariusią dėl daugialypės diskriminacijos, visų pirma materialinės taikymo srities ir procedūriniais tikslais, be kita ko, siekiant pripažinti, kad diskriminacija egzistuoja, nuspręsti dėl tinkamo lyginamojo subjekto, įvertinti proporcingumą ir, kai aktualu, nustatyti priteisiamų kompensacijų ar nustatomų baudų dydį.
  Daugialypis požiūris yra svarbus norint suprasti ir mažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį. Šis paaiškinimas neturėtų pakeisti darbdavių pareigų, susijusių su darbo užmokesčio skaidrumo priemonėmis pagal šią direktyvą, aprėpties. Visų pirma neturėtų būti reikalaujama, kad darbdaviai rinktų duomenis, susijusius su kitais nei lytis draudžiamais pagrindais; |
| --- | --- |

(25)

SESV 10 straipsnyje nustatyta, kad, nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, Sąjunga turi siekti kovoti su bet kokia diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. Direktyvos 2006/54/EB 4 straipsnyje nustatyta, kad neturi būti jokios tiesioginės ar netiesioginės diskriminacijos dėl lyties, kiek tai susiję su darbo užmokesčiu. Praktikoje diskriminacija dėl lyties darbo užmokesčio srityje, kai aukos lyčiai tenka esminis vaidmuo, gali pasireikšti daugeliu įvairių formų. Gali būti įvairių diskriminacijos ar nelygybės rūšių sąveikos aspektų, kai darbuotojas priklauso vienai ar kelioms grupėms, saugomoms nuo diskriminacijos, viena vertus, dėl lyties ir, antra vertus, dėl rasinės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos; tokia diskriminacija draudžiama pagal Tarybos direktyvas 2000/43/EB (7) ir 2000/78/EB (8). Moterys su negalia, įvairios rasinės ir etninės kilmės moterys, įskaitant romų tautybės moteris, ir jaunos ar vyresnio amžiaus moterys priklauso grupėms, kurios gali susidurti su daugialype diskriminacija. Todėl šioje direktyvoje turėtų būti paaiškinta, kad vertinant diskriminaciją dėl lyties darbo užmokesčio srityje turėtų būti galima atsižvelgti į tokią daugialypę diskriminaciją – taip būtų pašalintos visas abejonės, kurių šiuo atžvilgiu gali kilti pagal esamą teisinę sistemą, ir sudarytos sąlygos nacionaliniams teismams, lygybės institucijoms ir kitoms kompetentingoms institucijoms tinkamai atsižvelgti į bet kokią nepalankią padėtį, susidariusią dėl daugialypės diskriminacijos, visų pirma materialinės taikymo srities ir procedūriniais tikslais, be kita ko, siekiant pripažinti, kad diskriminacija egzistuoja, nuspręsti dėl tinkamo lyginamojo subjekto, įvertinti proporcingumą ir, kai aktualu, nustatyti priteisiamų kompensacijų ar nustatomų baudų dydį.

Daugialypis požiūris yra svarbus norint suprasti ir mažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį. Šis paaiškinimas neturėtų pakeisti darbdavių pareigų, susijusių su darbo užmokesčio skaidrumo priemonėmis pagal šią direktyvą, aprėpties. Visų pirma neturėtų būti reikalaujama, kad darbdaviai rinktų duomenis, susijusius su kitais nei lytis draudžiamais pagrindais;

| (26) | siekdami gerbti teisę į vienodą darbo užmokestį , darbdaviai privalo nustatyti darbo užmokesčio struktūras, užtikrinančias, kad nebūtų tą patį arba vienodos vertės darbą dirbančių darbuotojų darbo užmokesčio skirtumų dėl lyties, kurie nėra pagrįsti objektyviais, lyties požiūriu neutraliais kriterijais. Tokios darbo užmokesčio struktūros turėtų leisti palyginti skirtingų darbų vertę toje pačioje organizacinėje struktūroje. Tokias darbo užmokesčio struktūras turėtų būti galima pagrįsti esamomis Sąjungos gairėmis, susijusiomis su lyties požiūriu neutraliomis darbo vertinimo ir pareigybių klasifikavimo sistemomis, rodikliais arba lyties požiūriu neutraliais modeliais. Vadovaujantis Teisingumo Teismo praktika, darbo vertė turėtų būti apskaičiuojama ir lyginama remiantis objektyviais kriterijais, įskaitant profesinę kvalifikaciją, švietimo ir mokymo reikalavimus, įgūdžius, pastangas, atsakomybę ir darbo sąlygas, neatsižvelgiant į darbo modelių skirtumus. Kad būtų lengviau taikyti vienodos vertės darbo sąvoką, visų pirma labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, tarp objektyvių taikytinų kriterijų turėtų būti keturi veiksniai: įgūdžiai, pastangos, atsakomybė ir darbo sąlygos. Esamose Sąjungos gairėse tie veiksniai buvo įvardyti kaip esminiai ir pakankami organizacijoje atliekamoms užduotims įvertinti, nepriklausomai nuo to, kuriam ekonomikos sektoriui ta organizacija priklauso.
  Kadangi ne visi veiksniai vienodai svarbūs kalbant apie konkrečias pareigas, darbdavys turėtų įvertinti kiekvieną iš šių keturių veiksnių, atsižvelgdamas į minėtų kriterijų svarbą konkrečiai darbo vietai ar atitinkamoms pareigoms. Galima taip pat atsižvelgti ir į papildomus kriterijus, jei jie yra svarbūs ir pagrįsti. Kai tikslinga, Komisija, konsultuodamasi su Europos lyčių lygybės institutu (EIGE), turėtų turėti galimybę atnaujinti esamas Sąjungos gaires; |
| --- | --- |

(26)

siekdami gerbti teisę į vienodą darbo užmokestį , darbdaviai privalo nustatyti darbo užmokesčio struktūras, užtikrinančias, kad nebūtų tą patį arba vienodos vertės darbą dirbančių darbuotojų darbo užmokesčio skirtumų dėl lyties, kurie nėra pagrįsti objektyviais, lyties požiūriu neutraliais kriterijais. Tokios darbo užmokesčio struktūros turėtų leisti palyginti skirtingų darbų vertę toje pačioje organizacinėje struktūroje. Tokias darbo užmokesčio struktūras turėtų būti galima pagrįsti esamomis Sąjungos gairėmis, susijusiomis su lyties požiūriu neutraliomis darbo vertinimo ir pareigybių klasifikavimo sistemomis, rodikliais arba lyties požiūriu neutraliais modeliais. Vadovaujantis Teisingumo Teismo praktika, darbo vertė turėtų būti apskaičiuojama ir lyginama remiantis objektyviais kriterijais, įskaitant profesinę kvalifikaciją, švietimo ir mokymo reikalavimus, įgūdžius, pastangas, atsakomybę ir darbo sąlygas, neatsižvelgiant į darbo modelių skirtumus. Kad būtų lengviau taikyti vienodos vertės darbo sąvoką, visų pirma labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, tarp objektyvių taikytinų kriterijų turėtų būti keturi veiksniai: įgūdžiai, pastangos, atsakomybė ir darbo sąlygos. Esamose Sąjungos gairėse tie veiksniai buvo įvardyti kaip esminiai ir pakankami organizacijoje atliekamoms užduotims įvertinti, nepriklausomai nuo to, kuriam ekonomikos sektoriui ta organizacija priklauso.

Kadangi ne visi veiksniai vienodai svarbūs kalbant apie konkrečias pareigas, darbdavys turėtų įvertinti kiekvieną iš šių keturių veiksnių, atsižvelgdamas į minėtų kriterijų svarbą konkrečiai darbo vietai ar atitinkamoms pareigoms. Galima taip pat atsižvelgti ir į papildomus kriterijus, jei jie yra svarbūs ir pagrįsti. Kai tikslinga, Komisija, konsultuodamasi su Europos lyčių lygybės institutu (EIGE), turėtų turėti galimybę atnaujinti esamas Sąjungos gaires;

| (27) | nacionalinės darbo užmokesčio nustatymo sistemos skiriasi ir gali būti grindžiamos kolektyvinėmis sutartimis ir (arba) darbdavio nustatytais elementais. Šia direktyva nedaromas poveikis skirtingoms nacionalinėms darbo užmokesčio nustatymo sistemoms; |
| --- | --- |

(27)

nacionalinės darbo užmokesčio nustatymo sistemos skiriasi ir gali būti grindžiamos kolektyvinėmis sutartimis ir (arba) darbdavio nustatytais elementais. Šia direktyva nedaromas poveikis skirtingoms nacionalinėms darbo užmokesčio nustatymo sistemoms;

| (28) | tinkamo lyginamojo subjekto nustatymas yra svarbus kriterijus vertinant, ar darbas gali būti laikomas vienodos vertės darbu. Tai leidžia darbuotojams įrodyti, kad su jais buvo elgiamasi ne taip palankiai kaip su kitos lyties lyginamuoju subjektu, dirbančiu vienodą ar vienodos vertės darbą. Atsižvelgiant į pokyčius dėl Direktyvoje 2006/54/EB pateiktos tiesioginės ir netiesioginės diskriminacijos apibrėžties, tais atvejais, kai realaus lyginamojo subjekto nėra, turėtų būti leidžiama lyginti hipotetiškai, kad darbuotojai galėtų įrodyti, jog su jais nebuvo elgiamasi taip pat, kaip būtų buvę elgiamasi su hipotetiniu kitos lyties lyginamuoju subjektu. Taip būtų pašalinta didžiulė kliūtis, kylanti potencialioms diskriminacijos dėl lyties darbo užmokesčio srityje aukoms, visų pirma darbo rinkose, kurioms būdinga didelė lyčių segregacija, kai dėl reikalavimo rasti priešingos lyties lyginamąjį subjektą tampa praktiškai neįmanoma reikalauti suvienodinti darbo užmokestį.
  Be to, darbuotojams neturėtų būti trukdoma remtis kitais faktais, pavyzdžiui, statistiniais duomenimis ar kita turima informacija, iš kurių galima daryti prielaidą dėl galimos diskriminacijos. Taip būtų galima veiksmingiau mažinti su lytimi susijusią darbo užmokesčio nelygybę sektoriuose ir profesijose, kuriems būdinga lyčių segregacija, visų pirma tuose, kuriuose dirba daugiausia moterys, pavyzdžiui, priežiūros sektoriuje; |
| --- | --- |

(28)

tinkamo lyginamojo subjekto nustatymas yra svarbus kriterijus vertinant, ar darbas gali būti laikomas vienodos vertės darbu. Tai leidžia darbuotojams įrodyti, kad su jais buvo elgiamasi ne taip palankiai kaip su kitos lyties lyginamuoju subjektu, dirbančiu vienodą ar vienodos vertės darbą. Atsižvelgiant į pokyčius dėl Direktyvoje 2006/54/EB pateiktos tiesioginės ir netiesioginės diskriminacijos apibrėžties, tais atvejais, kai realaus lyginamojo subjekto nėra, turėtų būti leidžiama lyginti hipotetiškai, kad darbuotojai galėtų įrodyti, jog su jais nebuvo elgiamasi taip pat, kaip būtų buvę elgiamasi su hipotetiniu kitos lyties lyginamuoju subjektu. Taip būtų pašalinta didžiulė kliūtis, kylanti potencialioms diskriminacijos dėl lyties darbo užmokesčio srityje aukoms, visų pirma darbo rinkose, kurioms būdinga didelė lyčių segregacija, kai dėl reikalavimo rasti priešingos lyties lyginamąjį subjektą tampa praktiškai neįmanoma reikalauti suvienodinti darbo užmokestį.

Be to, darbuotojams neturėtų būti trukdoma remtis kitais faktais, pavyzdžiui, statistiniais duomenimis ar kita turima informacija, iš kurių galima daryti prielaidą dėl galimos diskriminacijos. Taip būtų galima veiksmingiau mažinti su lytimi susijusią darbo užmokesčio nelygybę sektoriuose ir profesijose, kuriems būdinga lyčių segregacija, visų pirma tuose, kuriuose dirba daugiausia moterys, pavyzdžiui, priežiūros sektoriuje;

| (29) | Teisingumo Teismas išaiškino (9), kad siekiant įvertinti, ar darbuotojai yra panašioje padėtyje, lyginant nebūtina apsiriboti situacijomis, kai vyrai ir moterys dirba tam pačiam darbdaviui. Darbuotojų padėtis gali būti panaši net tada, kai jie nedirba tam pačiam darbdaviui, jei darbo užmokesčio sąlygos gali būti priskirtos vienam tas sąlygas nustatančiam šaltiniui ir jei tos sąlygos yra vienodos ir palyginamos. Taip gali būti tuo atveju, kai atitinkamos darbo užmokesčio sąlygos reglamentuojamos teisės aktų nuostatomis arba sutartimis dėl darbo užmokesčio, taikytinomis keliems darbdaviams, arba kai tos sąlygos nustatomos centralizuotai daugiau nei vienai kontroliuojančiosios bendrovės ar konglomerato organizacijai ar įmonei. Be to, Teisingumo Teismas išaiškino, kad palyginimas neapsiriboja darbuotojais, įdarbintais tuo pačiu metu kaip ir pareiškėjas (10). Atliekant faktinį vertinimą taip pat reikėtų pripažinti, kad darbo užmokesčio skirtumas gali būti paaiškintas su lytimi nesusijusiais veiksniais; |
| --- | --- |

(29)

Teisingumo Teismas išaiškino (9), kad siekiant įvertinti, ar darbuotojai yra panašioje padėtyje, lyginant nebūtina apsiriboti situacijomis, kai vyrai ir moterys dirba tam pačiam darbdaviui. Darbuotojų padėtis gali būti panaši net tada, kai jie nedirba tam pačiam darbdaviui, jei darbo užmokesčio sąlygos gali būti priskirtos vienam tas sąlygas nustatančiam šaltiniui ir jei tos sąlygos yra vienodos ir palyginamos. Taip gali būti tuo atveju, kai atitinkamos darbo užmokesčio sąlygos reglamentuojamos teisės aktų nuostatomis arba sutartimis dėl darbo užmokesčio, taikytinomis keliems darbdaviams, arba kai tos sąlygos nustatomos centralizuotai daugiau nei vienai kontroliuojančiosios bendrovės ar konglomerato organizacijai ar įmonei. Be to, Teisingumo Teismas išaiškino, kad palyginimas neapsiriboja darbuotojais, įdarbintais tuo pačiu metu kaip ir pareiškėjas (10). Atliekant faktinį vertinimą taip pat reikėtų pripažinti, kad darbo užmokesčio skirtumas gali būti paaiškintas su lytimi nesusijusiais veiksniais;

| (30) | valstybės narės turėtų užtikrinti, kad darbdaviams būtų prieinami mokymai ir konkrečios priemonės bei metodikos, kurios jiems padėtų ir juos orientuotų vertinant, kas sudaro vienodos vertės darbą. Taip būtų palengvintas tos sąvokos taikymas, visų pirma labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Atsižvelgdamos į nacionalinę teisę, kolektyvines sutartis ir (arba) praktiką, valstybės narės turėtų galėti konkrečias priemones ir metodikas patikėti rengti socialiniams partneriams arba jas rengti bendradarbiaujant arba konsultuojantis su socialiniais partneriais; |
| --- | --- |

(30)

valstybės narės turėtų užtikrinti, kad darbdaviams būtų prieinami mokymai ir konkrečios priemonės bei metodikos, kurios jiems padėtų ir juos orientuotų vertinant, kas sudaro vienodos vertės darbą. Taip būtų palengvintas tos sąvokos taikymas, visų pirma labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Atsižvelgdamos į nacionalinę teisę, kolektyvines sutartis ir (arba) praktiką, valstybės narės turėtų galėti konkrečias priemones ir metodikas patikėti rengti socialiniams partneriams arba jas rengti bendradarbiaujant arba konsultuojantis su socialiniais partneriais;

| (31) | diskriminaciją dėl lyties darbo užmokesčio srityje gali lemti pareigybių klasifikavimo ir darbo vertinimo sistemos, jei jos nėra taikomos lyties požiūriu neutraliai, ypač jei jos yra grindžiamos tradiciniais lyčių stereotipais. Tokiais atvejais šios sistemos prisideda prie darbo užmokesčio atotrūkio ir jį palaiko, nes pagal jas darbas, kurį daugiausia dirba vyrai arba moterys, vertinamas nevienodai tais atvejais, kai atliekamo darbo vertė yra tokia pati. Tačiau jei naudojamos lyties požiūriu neutralios darbo vertinimo ir pareigybių klasifikavimo sistemos, jos veiksmingai padeda kurti skaidrią darbo užmokesčio sistemą ir prisideda užtikrinant, kad nebūtų tiesioginės ar netiesioginės diskriminacijos dėl lyties. Tokios sistemos padeda nustatyti netiesioginę diskriminaciją darbo užmokesčio srityje, susijusią su nepakankamu darbo, kurį paprastai dirba moterys, įvertinimu. Tai pasiekiama vertinant ir lyginant darbus, kurių turinys yra skirtingas, o vertė vienoda, taigi, taip šiomis sistemomis remiamas vienodo darbo užmokesčio principo taikymas; |
| --- | --- |

(31)

diskriminaciją dėl lyties darbo užmokesčio srityje gali lemti pareigybių klasifikavimo ir darbo vertinimo sistemos, jei jos nėra taikomos lyties požiūriu neutraliai, ypač jei jos yra grindžiamos tradiciniais lyčių stereotipais. Tokiais atvejais šios sistemos prisideda prie darbo užmokesčio atotrūkio ir jį palaiko, nes pagal jas darbas, kurį daugiausia dirba vyrai arba moterys, vertinamas nevienodai tais atvejais, kai atliekamo darbo vertė yra tokia pati. Tačiau jei naudojamos lyties požiūriu neutralios darbo vertinimo ir pareigybių klasifikavimo sistemos, jos veiksmingai padeda kurti skaidrią darbo užmokesčio sistemą ir prisideda užtikrinant, kad nebūtų tiesioginės ar netiesioginės diskriminacijos dėl lyties. Tokios sistemos padeda nustatyti netiesioginę diskriminaciją darbo užmokesčio srityje, susijusią su nepakankamu darbo, kurį paprastai dirba moterys, įvertinimu. Tai pasiekiama vertinant ir lyginant darbus, kurių turinys yra skirtingas, o vertė vienoda, taigi, taip šiomis sistemomis remiamas vienodo darbo užmokesčio principo taikymas;

| (32) | informacijos apie pareigybei numatytą darbo užmokesčio intervalą trūkumas sukuria informacijos asimetriją, ribojančią įsidarbinti norinčių asmenų derybinę galią. Skaidrumo užtikrinimas turėtų sudaryti sąlygas potencialiems darbuotojams priimti pagrįstus sprendimus dėl tikėtino atlyginimo, jokiu būdu neribojant darbdavio ar darbuotojo galimybių derėtis dėl net ir už nurodyto intervalo ribų patenkančio atlyginimo. Skaidrumas taip pat užtikrintų aiškų, lyties požiūriu neutralų darbo užmokesčio nustatymo pagrindą ir užkirstų kelią nepakankamam darbo užmokesčio įvertinimui, kiek tai susiję su įgūdžiais ir patirtimi. Skaidrumas taip pat padėtų spręsti daugialypės diskriminacijos problemą, kai dėl neskaidrios darbo užmokesčio sistemos atsiranda daugialypė diskriminacinė praktika. Įsidarbinti norintys asmenys prieš pokalbį dėl darbo arba, kitu atveju, prieš sudarant bet kokią darbo sutartį turėtų gauti informaciją (pavyzdžiui, paskelbtame pranešime apie laisvą darbo vietą) apie pradinį darbo užmokestį arba jo intervalą tokiu būdu, kad būtų užtikrintos informacija pagrįstos ir skaidrios derybos dėl darbo užmokesčio. Informaciją turėtų pateikti darbdavys arba tai turėtų būti padaryta kitu būdu, pavyzdžiui, socialiniai partneriai; |
| --- | --- |

(32)

informacijos apie pareigybei numatytą darbo užmokesčio intervalą trūkumas sukuria informacijos asimetriją, ribojančią įsidarbinti norinčių asmenų derybinę galią. Skaidrumo užtikrinimas turėtų sudaryti sąlygas potencialiems darbuotojams priimti pagrįstus sprendimus dėl tikėtino atlyginimo, jokiu būdu neribojant darbdavio ar darbuotojo galimybių derėtis dėl net ir už nurodyto intervalo ribų patenkančio atlyginimo. Skaidrumas taip pat užtikrintų aiškų, lyties požiūriu neutralų darbo užmokesčio nustatymo pagrindą ir užkirstų kelią nepakankamam darbo užmokesčio įvertinimui, kiek tai susiję su įgūdžiais ir patirtimi. Skaidrumas taip pat padėtų spręsti daugialypės diskriminacijos problemą, kai dėl neskaidrios darbo užmokesčio sistemos atsiranda daugialypė diskriminacinė praktika. Įsidarbinti norintys asmenys prieš pokalbį dėl darbo arba, kitu atveju, prieš sudarant bet kokią darbo sutartį turėtų gauti informaciją (pavyzdžiui, paskelbtame pranešime apie laisvą darbo vietą) apie pradinį darbo užmokestį arba jo intervalą tokiu būdu, kad būtų užtikrintos informacija pagrįstos ir skaidrios derybos dėl darbo užmokesčio. Informaciją turėtų pateikti darbdavys arba tai turėtų būti padaryta kitu būdu, pavyzdžiui, socialiniai partneriai;

| (33) | siekiant panaikinti įsigalėjusį vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį, bėgant laikui darantį poveikį atskiriems darbuotojams, darbdaviai turėtų užtikrinti, kad pranešimai apie laisvas darbo vietas ir pareigybių pavadinimai būtų lyties požiūriu neutralūs, o įdarbinimo procesai būtų vykdomi nediskriminuojant, kad nebūtų pažeista teisė į vienodą darbo užmokestį. Darbdaviams neturėtų būti leidžiama teirautis ar proaktyviai stengtis gauti informacijos apie dabartinį ar ankstesnį įsidarbinti norinčio asmens darbo užmokestį; |
| --- | --- |

(33)

siekiant panaikinti įsigalėjusį vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį, bėgant laikui darantį poveikį atskiriems darbuotojams, darbdaviai turėtų užtikrinti, kad pranešimai apie laisvas darbo vietas ir pareigybių pavadinimai būtų lyties požiūriu neutralūs, o įdarbinimo procesai būtų vykdomi nediskriminuojant, kad nebūtų pažeista teisė į vienodą darbo užmokestį. Darbdaviams neturėtų būti leidžiama teirautis ar proaktyviai stengtis gauti informacijos apie dabartinį ar ankstesnį įsidarbinti norinčio asmens darbo užmokestį;

| (34) | darbo užmokesčio skaidrumo priemonėmis turėtų būti apsaugota darbuotojų teisė į vienodą darbo užmokestį, kartu kiek įmanoma labiau sumažinant darbdavių sąnaudas ir administracinę naštą, ypatingą dėmesį skiriant labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Kai tikslinga, tos priemonės turėtų būti pritaikytos atsižvelgiant į įmonės dydį ir darbuotojų skaičių. Darbdavių įdarbintų darbuotojų skaičius, kuris turi būti taikomas kaip kriterijus vertinant, ar darbdaviui taikoma pareiga pranešti apie darbo užmokestį, kaip nurodyta šioje direktyvoje, nustatomas atsižvelgiant į Komisijos rekomendaciją 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių (11); |
| --- | --- |

(34)

darbo užmokesčio skaidrumo priemonėmis turėtų būti apsaugota darbuotojų teisė į vienodą darbo užmokestį, kartu kiek įmanoma labiau sumažinant darbdavių sąnaudas ir administracinę naštą, ypatingą dėmesį skiriant labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Kai tikslinga, tos priemonės turėtų būti pritaikytos atsižvelgiant į įmonės dydį ir darbuotojų skaičių. Darbdavių įdarbintų darbuotojų skaičius, kuris turi būti taikomas kaip kriterijus vertinant, ar darbdaviui taikoma pareiga pranešti apie darbo užmokestį, kaip nurodyta šioje direktyvoje, nustatomas atsižvelgiant į Komisijos rekomendaciją 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių (11);

| (35) | darbdaviai darbuotojams turėtų pateikti kriterijus, kuriais remiantis nustatomas darbo užmokesčio dydis ir darbo užmokesčio didinimas. Darbo užmokesčio didinimas yra darbuotojo perėjimo prie didesnio darbo užmokesčio dydžio procesas. Su darbo užmokesčio didinimu susiję kriterijai gali būti, inter alia, asmens veiklos rezultatai, įgūdžių ugdymas ir darbo stažas. Vykdant tą pareigą, valstybės narės turėtų ypatingą dėmesį skirti tam, kad būtų vengiama pernelyg didelės administracinės naštos labai mažoms ir mažosioms įmonėms. Kad padėtų labai mažoms ir mažosioms įmonėms vykdyti šią pareigą, kaip naštos mažinimo priemones valstybės narės taip pat turėtų turėti galimybę pateikti jau parengtus šablonus. Valstybės narės turėtų turėti galimybę atleisti darbdavius, kurie yra labai mažos ir mažosios įmonės, nuo pareigos, susijusios su darbo užmokesčio didinimu, pavyzdžiui, leisdamos jiems, darbuotojams paprašius, supažindinti pastaruosius su darbo užmokesčio didinimo kriterijais; |
| --- | --- |

(35)

darbdaviai darbuotojams turėtų pateikti kriterijus, kuriais remiantis nustatomas darbo užmokesčio dydis ir darbo užmokesčio didinimas. Darbo užmokesčio didinimas yra darbuotojo perėjimo prie didesnio darbo užmokesčio dydžio procesas. Su darbo užmokesčio didinimu susiję kriterijai gali būti, inter alia, asmens veiklos rezultatai, įgūdžių ugdymas ir darbo stažas. Vykdant tą pareigą, valstybės narės turėtų ypatingą dėmesį skirti tam, kad būtų vengiama pernelyg didelės administracinės naštos labai mažoms ir mažosioms įmonėms. Kad padėtų labai mažoms ir mažosioms įmonėms vykdyti šią pareigą, kaip naštos mažinimo priemones valstybės narės taip pat turėtų turėti galimybę pateikti jau parengtus šablonus. Valstybės narės turėtų turėti galimybę atleisti darbdavius, kurie yra labai mažos ir mažosios įmonės, nuo pareigos, susijusios su darbo užmokesčio didinimu, pavyzdžiui, leisdamos jiems, darbuotojams paprašius, supažindinti pastaruosius su darbo užmokesčio didinimo kriterijais;

| (36) | visiems darbuotojams turėtų būti suteikta teisė paprašius gauti informaciją apie jų pačių darbo užmokesčio dydį ir vidutinio darbo užmokesčio dydžius, suskirstytus pagal darbuotojo lytį, vienodą arba vienodos vertės darbą atliekančių darbuotojų kategorijoje. Jie taip pat turėtų turėti galimybę gauti informaciją per darbuotojų atstovus arba per lygybės instituciją. Darbdaviai turėtų kasmet informuoti darbuotojus apie šią teisę ir apie veiksmus, kurių reikia imtis siekiant šia teise pasinaudoti. Be to, darbdaviai gali savo iniciatyva nuspręsti teikti tokią informaciją, kad darbuotojams nereikėtų to prašyti; |
| --- | --- |

(36)

visiems darbuotojams turėtų būti suteikta teisė paprašius gauti informaciją apie jų pačių darbo užmokesčio dydį ir vidutinio darbo užmokesčio dydžius, suskirstytus pagal darbuotojo lytį, vienodą arba vienodos vertės darbą atliekančių darbuotojų kategorijoje. Jie taip pat turėtų turėti galimybę gauti informaciją per darbuotojų atstovus arba per lygybės instituciją. Darbdaviai turėtų kasmet informuoti darbuotojus apie šią teisę ir apie veiksmus, kurių reikia imtis siekiant šia teise pasinaudoti. Be to, darbdaviai gali savo iniciatyva nuspręsti teikti tokią informaciją, kad darbuotojams nereikėtų to prašyti;

| (37) | šia direktyva turėtų būti užtikrinta, kad asmenys su negalia turėtų tinkamą prieigą prie pagal direktyvą teikiamos informacijos įsidarbinti norintiems asmenims ir darbuotojams. Tokia informacija tiems asmenims turėtų būti teikiama atsižvelgiant į jų konkrečią negalią, tokiu formatu ir pasitelkiant tinkamą pagalbos ir paramos formą, kad jiems būtų užtikrinta galimybė susipažinti su informacija ir ją suprasti. Tai galėtų apimti informacijos teikimą suprantamu būdu, kurį jie galėtų suvokti, tinkamo dydžio šriftais, naudojant pakankamą kontrastą ar kitą tinkamą formatą atsižvelgiant į jų negalią. Kai aktualu, taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2102 (12); |
| --- | --- |

(37)

šia direktyva turėtų būti užtikrinta, kad asmenys su negalia turėtų tinkamą prieigą prie pagal direktyvą teikiamos informacijos įsidarbinti norintiems asmenims ir darbuotojams. Tokia informacija tiems asmenims turėtų būti teikiama atsižvelgiant į jų konkrečią negalią, tokiu formatu ir pasitelkiant tinkamą pagalbos ir paramos formą, kad jiems būtų užtikrinta galimybė susipažinti su informacija ir ją suprasti. Tai galėtų apimti informacijos teikimą suprantamu būdu, kurį jie galėtų suvokti, tinkamo dydžio šriftais, naudojant pakankamą kontrastą ar kitą tinkamą formatą atsižvelgiant į jų negalią. Kai aktualu, taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2102 (12);

| (38) | darbdaviai, turintys 100 ar daugiau darbuotojų, turėtų reguliariai pranešinėti apie darbo užmokestį, kaip numatyta šioje direktyvoje. Tą informaciją tinkamai ir skaidriai turėtų skelbti valstybių narių stebėsenos įstaigos. Darbdaviai gali skelbti tuos duomenis savo interneto svetainėje arba viešai juos paskelbti kitu būdu, pavyzdžiui, įtraukdami tą informaciją į savo vadovybės pranešimą, kai taikytina, į pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/34/ES (13) parengtą vadovybės pranešimą. Darbdaviai, kuriems taikomi tos direktyvos reikalavimai, gali nuspręsti pranešimus apie darbo užmokestį kartu su kita su darbuotojais susijusia informacija pateikti vadovybės pranešime. Siekdamos užtikrinti kuo didesnį darbuotojų darbo užmokesčio skaidrumą, valstybės narės gali dažniau teikti pranešimus arba nustatyti, kad mažiau nei 100 darbuotojų turintys darbdaviai privalėtų reguliariai pranešinėti apie darbo užmokestį; |
| --- | --- |

(38)

darbdaviai, turintys 100 ar daugiau darbuotojų, turėtų reguliariai pranešinėti apie darbo užmokestį, kaip numatyta šioje direktyvoje. Tą informaciją tinkamai ir skaidriai turėtų skelbti valstybių narių stebėsenos įstaigos. Darbdaviai gali skelbti tuos duomenis savo interneto svetainėje arba viešai juos paskelbti kitu būdu, pavyzdžiui, įtraukdami tą informaciją į savo vadovybės pranešimą, kai taikytina, į pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/34/ES (13) parengtą vadovybės pranešimą. Darbdaviai, kuriems taikomi tos direktyvos reikalavimai, gali nuspręsti pranešimus apie darbo užmokestį kartu su kita su darbuotojais susijusia informacija pateikti vadovybės pranešime. Siekdamos užtikrinti kuo didesnį darbuotojų darbo užmokesčio skaidrumą, valstybės narės gali dažniau teikti pranešimus arba nustatyti, kad mažiau nei 100 darbuotojų turintys darbdaviai privalėtų reguliariai pranešinėti apie darbo užmokestį;

| (39) | pranešimų apie darbo užmokestį teikimas turėtų leisti darbdaviams įvertinti ir stebėti savo darbo užmokesčio struktūrą ir politiką, kad jie galėtų proaktyviai laikytis vienodo darbo užmokesčio principo. Pranešimų teikimas ir bendri darbo užmokesčio vertinimai padeda geriau perprasti šališkumą lyčių atžvilgiu, susijusį su darbo užmokesčio struktūromis, ir diskriminaciją darbo užmokesčio srityje bei spręsti tas šališkumo ir diskriminacijos problemas veiksmingai ir sistemingai, o tai naudinga visiems to paties darbdavio įdarbintiems darbuotojams. Be to, pagal lytį suskirstyti duomenys turėtų padėti kompetentingoms valdžios institucijoms, darbuotojų atstovams ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams stebėti vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį pagal sektorius (horizontalioji segregacija) ir funkcijas (vertikalioji segregacija). Darbdaviai gali norėti kartu su skelbiamais duomenimis paaiškinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumus ar atotrūkį. Kai darbuotojų moterų ir darbuotojų vyrų vidutinio darbo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą skirtumai nėra pagrįsti objektyviais, lyties požiūriu neutraliais kriterijais, darbdavys turėtų imtis priemonių nelygybei pašalinti; |
| --- | --- |

(39)

pranešimų apie darbo užmokestį teikimas turėtų leisti darbdaviams įvertinti ir stebėti savo darbo užmokesčio struktūrą ir politiką, kad jie galėtų proaktyviai laikytis vienodo darbo užmokesčio principo. Pranešimų teikimas ir bendri darbo užmokesčio vertinimai padeda geriau perprasti šališkumą lyčių atžvilgiu, susijusį su darbo užmokesčio struktūromis, ir diskriminaciją darbo užmokesčio srityje bei spręsti tas šališkumo ir diskriminacijos problemas veiksmingai ir sistemingai, o tai naudinga visiems to paties darbdavio įdarbintiems darbuotojams. Be to, pagal lytį suskirstyti duomenys turėtų padėti kompetentingoms valdžios institucijoms, darbuotojų atstovams ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams stebėti vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį pagal sektorius (horizontalioji segregacija) ir funkcijas (vertikalioji segregacija). Darbdaviai gali norėti kartu su skelbiamais duomenimis paaiškinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumus ar atotrūkį. Kai darbuotojų moterų ir darbuotojų vyrų vidutinio darbo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą skirtumai nėra pagrįsti objektyviais, lyties požiūriu neutraliais kriterijais, darbdavys turėtų imtis priemonių nelygybei pašalinti;

| (40) | siekdamos sumažinti darbdaviams tenkančią naštą, valstybės narės galėtų rinkti ir sieti reikiamus duomenis per savo nacionalines administracijas, kad būtų galima įvertinti darbuotojų moterų ir darbuotojų vyrų darbo užmokesčio atotrūkį, kiek tai susiję su kiekvienu darbdaviu. Nusprendus rinkti duomenis tokiu būdu, gali prireikti susieti kelių valstybės įstaigų, pavyzdžiui, mokesčių inspekcijų ir socialinės apsaugos tarnybų, duomenis, ir tai būtų galima padaryti, jei būtų prieinami administraciniai duomenys, palyginami su darbdavių duomenimis bendrovės ar organizacijos lygmeniu ir darbuotojų duomenimis individualiu lygmeniu, įskaitant išmokas pinigais ir natūra. Valstybės narės galėtų rinkti tą informaciją ne tik apie darbdavius, kuriems pagal šią direktyvą nustatyta pareiga pranešti apie darbo užmokesčius, bet ir apie darbdavius, kuriems ši pareiga nenustatyta ir kurie tą informaciją teikia savanoriškai. Valstybių narių skelbiama reikiama informacija turėtų pakeisti pareigą pranešti apie darbo užmokestį, taikomą darbdaviams, kurie teikia administracinius duomenis, jei bus pasiekti rezultatai, kurių turėtų būti pasiekta taikant pareigą pranešti; |
| --- | --- |

(40)

siekdamos sumažinti darbdaviams tenkančią naštą, valstybės narės galėtų rinkti ir sieti reikiamus duomenis per savo nacionalines administracijas, kad būtų galima įvertinti darbuotojų moterų ir darbuotojų vyrų darbo užmokesčio atotrūkį, kiek tai susiję su kiekvienu darbdaviu. Nusprendus rinkti duomenis tokiu būdu, gali prireikti susieti kelių valstybės įstaigų, pavyzdžiui, mokesčių inspekcijų ir socialinės apsaugos tarnybų, duomenis, ir tai būtų galima padaryti, jei būtų prieinami administraciniai duomenys, palyginami su darbdavių duomenimis bendrovės ar organizacijos lygmeniu ir darbuotojų duomenimis individualiu lygmeniu, įskaitant išmokas pinigais ir natūra. Valstybės narės galėtų rinkti tą informaciją ne tik apie darbdavius, kuriems pagal šią direktyvą nustatyta pareiga pranešti apie darbo užmokesčius, bet ir apie darbdavius, kuriems ši pareiga nenustatyta ir kurie tą informaciją teikia savanoriškai. Valstybių narių skelbiama reikiama informacija turėtų pakeisti pareigą pranešti apie darbo užmokestį, taikomą darbdaviams, kurie teikia administracinius duomenis, jei bus pasiekti rezultatai, kurių turėtų būti pasiekta taikant pareigą pranešti;

| (41) | siekiant, kad informacija apie vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį organizacijos lygmeniu būtų plačiai prieinama, valstybės narės turėtų pavesti pagal šią direktyvą paskirtai stebėsenos įstaigai rinkti iš darbdavių gautus duomenis apie darbo užmokesčio atotrūkį, darbdaviams neužkraunant jokios papildomos naštos. Stebėsenos įstaiga turėtų paviešinti tuos duomenis, be kita ko, paskelbti juos lengvai prieinamoje interneto svetainėje, kad būtų galima palyginti atskirų atitinkamos valstybės narės darbdavių, sektorių ir regionų duomenis; |
| --- | --- |

(41)

siekiant, kad informacija apie vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį organizacijos lygmeniu būtų plačiai prieinama, valstybės narės turėtų pavesti pagal šią direktyvą paskirtai stebėsenos įstaigai rinkti iš darbdavių gautus duomenis apie darbo užmokesčio atotrūkį, darbdaviams neužkraunant jokios papildomos naštos. Stebėsenos įstaiga turėtų paviešinti tuos duomenis, be kita ko, paskelbti juos lengvai prieinamoje interneto svetainėje, kad būtų galima palyginti atskirų atitinkamos valstybės narės darbdavių, sektorių ir regionų duomenis;

| (42) | siekdamos skatinti gerąją patirtį, susijusią su šioje direktyvoje nustatytomis teisėmis ir pareigomis, valstybės narės gali įvertinti darbdavių, kuriems netaikomos šioje direktyvoje nustatytos pareigos pranešti, savanoriškai pranešančių apie savo mokamą darbo užmokestį, pastangas, pavyzdžiui, suteikdamos jiems darbo užmokesčio skaidrumo ženklą; |
| --- | --- |

(42)

siekdamos skatinti gerąją patirtį, susijusią su šioje direktyvoje nustatytomis teisėmis ir pareigomis, valstybės narės gali įvertinti darbdavių, kuriems netaikomos šioje direktyvoje nustatytos pareigos pranešti, savanoriškai pranešančių apie savo mokamą darbo užmokestį, pastangas, pavyzdžiui, suteikdamos jiems darbo užmokesčio skaidrumo ženklą;

| (43) | bendri darbo užmokesčio vertinimai turėtų paskatinti peržiūrėti ir pakeisti darbo užmokesčio struktūras 100 arba daugiau darbuotojų turinčiose organizacijose, kuriose pastebėta darbo užmokesčio nelygybė. Bendras darbo užmokesčio vertinimas turėtų būti atliekamas, jei darbdaviai ir atitinkami darbuotojų atstovai nesutinka, kad atitinkamos kategorijos darbuotojų moterų ir darbuotojų vyrų vidutinio darbo užmokesčio lygio 5 % ir didesnis skirtumas gali būti pagrįstas objektyviais, lyties požiūriu neutraliais kriterijais, jei darbdavys tokio pagrindimo nepateikia arba jei darbdavys per šešis mėnesius nuo pranešimo apie darbo užmokestį pateikimo dienos neištaisė tokio darbo užmokesčio dydžio skirtumo. Bendrą darbo užmokesčio vertinimą turėtų atlikti darbdaviai, bendradarbiaudami su darbuotojų atstovais. Jei darbuotojų atstovų nėra, bendro darbo užmokesčio vertinimo tikslu darbuotojai juos turėtų paskirti. Bendri darbo užmokesčio vertinimai turėtų padėti per pagrįstą laikotarpį panaikinti diskriminaciją dėl lyties darbo užmokesčio srityje priimant taisomąsias priemones; |
| --- | --- |

(43)

bendri darbo užmokesčio vertinimai turėtų paskatinti peržiūrėti ir pakeisti darbo užmokesčio struktūras 100 arba daugiau darbuotojų turinčiose organizacijose, kuriose pastebėta darbo užmokesčio nelygybė. Bendras darbo užmokesčio vertinimas turėtų būti atliekamas, jei darbdaviai ir atitinkami darbuotojų atstovai nesutinka, kad atitinkamos kategorijos darbuotojų moterų ir darbuotojų vyrų vidutinio darbo užmokesčio lygio 5 % ir didesnis skirtumas gali būti pagrįstas objektyviais, lyties požiūriu neutraliais kriterijais, jei darbdavys tokio pagrindimo nepateikia arba jei darbdavys per šešis mėnesius nuo pranešimo apie darbo užmokestį pateikimo dienos neištaisė tokio darbo užmokesčio dydžio skirtumo. Bendrą darbo užmokesčio vertinimą turėtų atlikti darbdaviai, bendradarbiaudami su darbuotojų atstovais. Jei darbuotojų atstovų nėra, bendro darbo užmokesčio vertinimo tikslu darbuotojai juos turėtų paskirti. Bendri darbo užmokesčio vertinimai turėtų padėti per pagrįstą laikotarpį panaikinti diskriminaciją dėl lyties darbo užmokesčio srityje priimant taisomąsias priemones;

| (44) | bet koks informacijos tvarkymas ar skelbimas pagal šią direktyvą turėtų atitikti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 (14). Siekiant užkirsti kelią galimam tiesioginiam ar netiesioginiam informacijos apie darbuotoją, kurio tapatybę galima nustatyti, atskleidimui, turėtų būti numatytos specialios apsaugos priemonės. Siekiant užtikrinti vienodo darbo užmokesčio principo taikymą , darbuotojams neturėtų būti užkertamas kelias savanoriškai atskleisti informaciją apie savo darbo užmokestį; |
| --- | --- |

(44)

bet koks informacijos tvarkymas ar skelbimas pagal šią direktyvą turėtų atitikti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 (14). Siekiant užkirsti kelią galimam tiesioginiam ar netiesioginiam informacijos apie darbuotoją, kurio tapatybę galima nustatyti, atskleidimui, turėtų būti numatytos specialios apsaugos priemonės. Siekiant užtikrinti vienodo darbo užmokesčio principo taikymą , darbuotojams neturėtų būti užkertamas kelias savanoriškai atskleisti informaciją apie savo darbo užmokestį;

| (45) | svarbu, kad kolektyvinėse derybose socialiniai partneriai diskutuotų vienodo darbo užmokesčio klausimais ir skirtų jiems ypatingą dėmesį. Turėtų būti atsižvelgiama į įvairius ES šalių nacionalinių socialinio dialogo ir kolektyvinių derybų sistemų ypatumus, socialinių partnerių autonomiją bei laisvę sudaryti sutartis, taip pat jų, kaip darbuotojų ir darbdavių atstovų, kompetenciją. Todėl valstybės narės, laikydamosi savo nacionalinės sistemos ir praktikos, turėtų imtis tinkamų priemonių, kad paskatintų socialinius partnerius skirti deramą dėmesį vienodo darbo užmokesčio klausimams; tai gali apimti diskusijas atitinkamu kolektyvinių derybų lygmeniu, priemones, kuriomis būtų skatinama naudotis teise vesti kolektyvines derybas, susijusias su atitinkamais klausimais, bei pašalinti nepagrįstus apribojimus naudotis šia teise, ir lyties požiūriu neutralių darbo vertinimo ir pareigybių klasifikavimo sistemų kūrimą; |
| --- | --- |

(45)

svarbu, kad kolektyvinėse derybose socialiniai partneriai diskutuotų vienodo darbo užmokesčio klausimais ir skirtų jiems ypatingą dėmesį. Turėtų būti atsižvelgiama į įvairius ES šalių nacionalinių socialinio dialogo ir kolektyvinių derybų sistemų ypatumus, socialinių partnerių autonomiją bei laisvę sudaryti sutartis, taip pat jų, kaip darbuotojų ir darbdavių atstovų, kompetenciją. Todėl valstybės narės, laikydamosi savo nacionalinės sistemos ir praktikos, turėtų imtis tinkamų priemonių, kad paskatintų socialinius partnerius skirti deramą dėmesį vienodo darbo užmokesčio klausimams; tai gali apimti diskusijas atitinkamu kolektyvinių derybų lygmeniu, priemones, kuriomis būtų skatinama naudotis teise vesti kolektyvines derybas, susijusias su atitinkamais klausimais, bei pašalinti nepagrįstus apribojimus naudotis šia teise, ir lyties požiūriu neutralių darbo vertinimo ir pareigybių klasifikavimo sistemų kūrimą;

| (46) | visiems darbuotojams turėtų būti prieinamos reikiamos procedūros, kad jiems būtų lengviau naudotis teise kreiptis į teismą. Nacionalinės teisės aktai, kuriais sudaromos galimybės taikinimui arba nustatoma, kad lygybės institucijos dalyvavimas yra privalomas arba nuo jo priklauso paskatos ar sankcijos, neturėtų trukdyti šalims pasinaudoti teise kreiptis į teismą; |
| --- | --- |

(46)

visiems darbuotojams turėtų būti prieinamos reikiamos procedūros, kad jiems būtų lengviau naudotis teise kreiptis į teismą. Nacionalinės teisės aktai, kuriais sudaromos galimybės taikinimui arba nustatoma, kad lygybės institucijos dalyvavimas yra privalomas arba nuo jo priklauso paskatos ar sankcijos, neturėtų trukdyti šalims pasinaudoti teise kreiptis į teismą;

| (47) | siekiant veiksmingai taikyti vienodo darbo užmokesčio principą, be kitų suinteresuotųjų subjektų naudinga įtraukti ir lygybės institucijas. Todėl nacionalinių lygybės institucijų galios ir įgaliojimai turėtų būti pakankami, kad jos galėtų visapusiškai aprėpti diskriminacijos dėl lyties darbo užmokesčio srityje, įskaitant darbo užmokesčio skaidrumą ar kitas šia direktyva nustatytas teises ir pareigas, klausimus. Siekiant įveikti procedūrines ir su sąnaudomis susijusias kliūtis, su kuriomis susiduria darbuotojai, siekiantys naudotis savo teise į vienodą darbo užmokestį, lygybės institucijos, taip pat asociacijos, organizacijos ir darbuotojų atstovai ar kiti juridiniai asmenys, kurie turi interesų užtikrinti vyrų ir moterų lygybę, turėtų turėti galimybę atstovauti šiems asmenims. Jie turėtų turėti galimybę padėti darbuotojams veikdami jų vardu arba juos remdami, kad diskriminaciją patyrę darbuotojai galėtų veiksmingai pateikti ieškinį dėl įtariamo jų teisių ir vienodo darbo užmokesčio principo pažeidimo; |
| --- | --- |

(47)

siekiant veiksmingai taikyti vienodo darbo užmokesčio principą, be kitų suinteresuotųjų subjektų naudinga įtraukti ir lygybės institucijas. Todėl nacionalinių lygybės institucijų galios ir įgaliojimai turėtų būti pakankami, kad jos galėtų visapusiškai aprėpti diskriminacijos dėl lyties darbo užmokesčio srityje, įskaitant darbo užmokesčio skaidrumą ar kitas šia direktyva nustatytas teises ir pareigas, klausimus. Siekiant įveikti procedūrines ir su sąnaudomis susijusias kliūtis, su kuriomis susiduria darbuotojai, siekiantys naudotis savo teise į vienodą darbo užmokestį, lygybės institucijos, taip pat asociacijos, organizacijos ir darbuotojų atstovai ar kiti juridiniai asmenys, kurie turi interesų užtikrinti vyrų ir moterų lygybę, turėtų turėti galimybę atstovauti šiems asmenims. Jie turėtų turėti galimybę padėti darbuotojams veikdami jų vardu arba juos remdami, kad diskriminaciją patyrę darbuotojai galėtų veiksmingai pateikti ieškinį dėl įtariamo jų teisių ir vienodo darbo užmokesčio principo pažeidimo;

| (48) | ieškinių teikimas kelių darbuotojų vardu arba juos remiant yra būdas lengviau pradėti procedūras, kurios priešingu atveju nebūtų pradėtos dėl procedūrinių ir finansinių kliūčių ar viktimizacijos baimės. Tai taip pat naudinga, kai darbuotojai yra diskriminuojami dėl kelių priežasčių, kurias gali būti sunku atskirti. Kolektyviniai ieškiniai gali atskleisti sisteminę diskriminaciją ir suteikti daugiau matomumo teisės į vienodą darbo užmokestį ir lyčių lygybės klausimams visuomenėje apskritai. Kolektyvinio teisių gynimo galimybė galėtų paskatinti proaktyviai taikyti darbo užmokesčio skaidrumo priemones, daryti tarpusavio spaudimą, didinti darbdavių informuotumą ir norą imtis prevencinių veiksmų, taip pat spręsti sisteminio diskriminacijos darbo užmokesčio srityje pobūdžio problemą. Valstybės narės gali nuspręsti nustatyti kvalifikacijos kriterijus darbuotojų atstovams, atstovaujantiems teismo procesuose, susijusiuose su ieškiniais dėl vienodo darbo užmokesčio, siekdamos užtikrinti, kad tokie atstovai turėtų tinkamą kvalifikaciją; |
| --- | --- |

(48)

ieškinių teikimas kelių darbuotojų vardu arba juos remiant yra būdas lengviau pradėti procedūras, kurios priešingu atveju nebūtų pradėtos dėl procedūrinių ir finansinių kliūčių ar viktimizacijos baimės. Tai taip pat naudinga, kai darbuotojai yra diskriminuojami dėl kelių priežasčių, kurias gali būti sunku atskirti. Kolektyviniai ieškiniai gali atskleisti sisteminę diskriminaciją ir suteikti daugiau matomumo teisės į vienodą darbo užmokestį ir lyčių lygybės klausimams visuomenėje apskritai. Kolektyvinio teisių gynimo galimybė galėtų paskatinti proaktyviai taikyti darbo užmokesčio skaidrumo priemones, daryti tarpusavio spaudimą, didinti darbdavių informuotumą ir norą imtis prevencinių veiksmų, taip pat spręsti sisteminio diskriminacijos darbo užmokesčio srityje pobūdžio problemą. Valstybės narės gali nuspręsti nustatyti kvalifikacijos kriterijus darbuotojų atstovams, atstovaujantiems teismo procesuose, susijusiuose su ieškiniais dėl vienodo darbo užmokesčio, siekdamos užtikrinti, kad tokie atstovai turėtų tinkamą kvalifikaciją;

| (49) | valstybės narės turėtų užtikrinti, kad lygybės institucijoms būtų skiriama pakankamai išteklių, kad jos galėtų veiksmingai ir tinkamai atlikti savo užduotis, susijusias su diskriminacija dėl lyties darbo užmokesčio srityje. Jei užduotys paskiriamos daugiau nei vienai įstaigai, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jos būtų tinkamai koordinuojamos. Tai apima, pavyzdžiui, iš baudų gautų sumų skyrimą lygybės institucijoms, kad jos galėtų veiksmingai vykdyti savo funkcijas, susijusias su teisės į vienodą darbo užmokestį užtikrinimu, be kita ko, teikti ieškinius dėl diskriminacijos darbo užmokesčio srityje arba padėti aukoms pateikti tokius ieškinius ir jas remti; |
| --- | --- |

(49)

valstybės narės turėtų užtikrinti, kad lygybės institucijoms būtų skiriama pakankamai išteklių, kad jos galėtų veiksmingai ir tinkamai atlikti savo užduotis, susijusias su diskriminacija dėl lyties darbo užmokesčio srityje. Jei užduotys paskiriamos daugiau nei vienai įstaigai, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jos būtų tinkamai koordinuojamos. Tai apima, pavyzdžiui, iš baudų gautų sumų skyrimą lygybės institucijoms, kad jos galėtų veiksmingai vykdyti savo funkcijas, susijusias su teisės į vienodą darbo užmokestį užtikrinimu, be kita ko, teikti ieškinius dėl diskriminacijos darbo užmokesčio srityje arba padėti aukoms pateikti tokius ieškinius ir jas remti;

| (50) | kompensacija turėtų padengti visus nuostolius ir žalą, patirtus dėl diskriminacijos dėl lyties darbo užmokesčio srityje, atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką (15). Ji turėtų padengti visą nesumokėtą darbo užmokestį ir susijusias premijas ar mokėjimus natūra, taip pat kompensuoti prarastas galimybes, pavyzdžiui, galimybę gauti tam tikras išmokas priklausomai nuo atlyginimo dydžio, ir neturtinę žalą, pavyzdžiui, stresą dėl atlikto darbo nepakankamo įvertinimo. Kai tinkama, kompensacija gali būti skiriama atsižvelgiant į žalą, atsiradusią dėl diskriminacijos dėl lyties darbo užmokesčio srityje, persipinančios su diskriminacija dėl kitų draudžiamų diskriminacijos pagrindų. Valstybės narės neturėtų iš anksto nustatyti viršutinės tokios kompensacijos ribos; |
| --- | --- |

(50)

kompensacija turėtų padengti visus nuostolius ir žalą, patirtus dėl diskriminacijos dėl lyties darbo užmokesčio srityje, atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką (15). Ji turėtų padengti visą nesumokėtą darbo užmokestį ir susijusias premijas ar mokėjimus natūra, taip pat kompensuoti prarastas galimybes, pavyzdžiui, galimybę gauti tam tikras išmokas priklausomai nuo atlyginimo dydžio, ir neturtinę žalą, pavyzdžiui, stresą dėl atlikto darbo nepakankamo įvertinimo. Kai tinkama, kompensacija gali būti skiriama atsižvelgiant į žalą, atsiradusią dėl diskriminacijos dėl lyties darbo užmokesčio srityje, persipinančios su diskriminacija dėl kitų draudžiamų diskriminacijos pagrindų. Valstybės narės neturėtų iš anksto nustatyti viršutinės tokios kompensacijos ribos;

| (51) | be kompensacijų, turėtų būti numatyta ir kitų teisių gynimo priemonių. Pavyzdžiui, kompetentingos institucijos ar nacionaliniai teismai turėtų turėti galimybę reikalauti, kad darbdavys imtųsi struktūrinių ar organizacinių priemonių, kad įvykdytų su vienodu darbo užmokesčiu susijusias pareigas. Tokios priemonės gali apimti, pavyzdžiui, pareigą peržiūrėti darbo užmokesčio nustatymo mechanizmą remiantis lyties atžvilgiu neutraliu vertinimu ir klasifikacija; parengti veiksmų planą nustatytai neatitikčiai pašalinti ir bet kokiam nepagrįstam darbo užmokesčio atotrūkiui sumažinti; teikti informaciją ir didinti darbuotojų informuotumą apie jų teisę į vienodą darbo užmokestį; ir nustatyti privalomą žmogiškųjų išteklių specialistų mokymą vienodo darbo užmokesčio ir lyties požiūriu neutralaus darbo vertinimo ir pareigybių klasifikavimo klausimais; |
| --- | --- |

(51)

be kompensacijų, turėtų būti numatyta ir kitų teisių gynimo priemonių. Pavyzdžiui, kompetentingos institucijos ar nacionaliniai teismai turėtų turėti galimybę reikalauti, kad darbdavys imtųsi struktūrinių ar organizacinių priemonių, kad įvykdytų su vienodu darbo užmokesčiu susijusias pareigas. Tokios priemonės gali apimti, pavyzdžiui, pareigą peržiūrėti darbo užmokesčio nustatymo mechanizmą remiantis lyties atžvilgiu neutraliu vertinimu ir klasifikacija; parengti veiksmų planą nustatytai neatitikčiai pašalinti ir bet kokiam nepagrįstam darbo užmokesčio atotrūkiui sumažinti; teikti informaciją ir didinti darbuotojų informuotumą apie jų teisę į vienodą darbo užmokestį; ir nustatyti privalomą žmogiškųjų išteklių specialistų mokymą vienodo darbo užmokesčio ir lyties požiūriu neutralaus darbo vertinimo ir pareigybių klasifikavimo klausimais;

| (52) | remiantis Teisingumo Teismo praktiką (16), į Direktyvą 2006/54/EB įtrauktos nuostatos siekiant užtikrinti, kad prima facie diskriminacijos bylos atveju įrodinėjimo pareiga būtų perkelta atsakovui. Vis dėlto, nukentėjusiesiems ir teismams ne visada lengva žinoti, kaip tą prezumpciją nustatyti. Teisingumo Teismas byloje C-109/88 nusprendė, kad tuo atveju, kai darbo užmokesčio sistema yra visiškai neskaidri, įrodinėjimo pareiga turėtų būti perkelta atsakovui, nepriklausomai nuo to, ar darbuotojas prima facie yra diskriminuojamas darbo užmokesčio srityje. Atitinkamai įrodinėjimo pareiga turėtų būti perkelta atsakovui, kai darbdavys nesilaiko šioje direktyvoje nustatytų darbo užmokesčio skaidrumo pareigų, pavyzdžiui, atsisako pateikti darbuotojų prašomą informaciją arba, kai aktualu, nepraneša apie vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį, išskyrus atvejus, kai darbdavys įrodo, kad toks pažeidimas buvo akivaizdžiai netyčinis ir nereikšmingas; |
| --- | --- |

(52)

remiantis Teisingumo Teismo praktiką (16), į Direktyvą 2006/54/EB įtrauktos nuostatos siekiant užtikrinti, kad prima facie diskriminacijos bylos atveju įrodinėjimo pareiga būtų perkelta atsakovui. Vis dėlto, nukentėjusiesiems ir teismams ne visada lengva žinoti, kaip tą prezumpciją nustatyti. Teisingumo Teismas byloje C-109/88 nusprendė, kad tuo atveju, kai darbo užmokesčio sistema yra visiškai neskaidri, įrodinėjimo pareiga turėtų būti perkelta atsakovui, nepriklausomai nuo to, ar darbuotojas prima facie yra diskriminuojamas darbo užmokesčio srityje. Atitinkamai įrodinėjimo pareiga turėtų būti perkelta atsakovui, kai darbdavys nesilaiko šioje direktyvoje nustatytų darbo užmokesčio skaidrumo pareigų, pavyzdžiui, atsisako pateikti darbuotojų prašomą informaciją arba, kai aktualu, nepraneša apie vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį, išskyrus atvejus, kai darbdavys įrodo, kad toks pažeidimas buvo akivaizdžiai netyčinis ir nereikšmingas;

| (53) | pagal Teisingumo Teismo praktiką nacionalinės taisyklės dėl senaties terminų, susijusių su ieškinių dėl įtariamų šioje direktyvoje numatytų teisių pažeidimų pareiškimu, turėtų būti tokios, kad dėl jų naudojimasis tomis teisėmis netaptų praktiškai neįmanomas arba pernelyg sudėtingas. Senaties terminai sukuria konkrečių kliūčių diskriminacijos dėl lyties darbo užmokesčio srityje aukoms. Todėl turėtų būti nustatyti bendri minimalieji standartai. Tuose standartuose turėtų būti nustatyta, kada pradedamas skaičiuoti senaties terminas, jo trukmė ir aplinkybės, kuriomis jis sustabdomas arba laikinai sustabdomas, ir turėtų būti numatyta, kad ieškinio pateikimo senaties terminas yra ne trumpesnis kaip treji metai. Senaties terminai neturėtų būti pradedami skaičiuoti anksčiau, nei ieškovas sužino apie pažeidimą arba pagrįstai galima manyti, kad jis apie jį žino. Valstybės narės turėtų turėti galimybę nuspręsti, kad senaties terminas nepradedamas skaičiuoti tol, kol pažeidimas dar nepasibaigęs, arba anksčiau nei baigiasi darbo sutarties galiojimas ar darbo santykiai; |
| --- | --- |

(53)

pagal Teisingumo Teismo praktiką nacionalinės taisyklės dėl senaties terminų, susijusių su ieškinių dėl įtariamų šioje direktyvoje numatytų teisių pažeidimų pareiškimu, turėtų būti tokios, kad dėl jų naudojimasis tomis teisėmis netaptų praktiškai neįmanomas arba pernelyg sudėtingas. Senaties terminai sukuria konkrečių kliūčių diskriminacijos dėl lyties darbo užmokesčio srityje aukoms. Todėl turėtų būti nustatyti bendri minimalieji standartai. Tuose standartuose turėtų būti nustatyta, kada pradedamas skaičiuoti senaties terminas, jo trukmė ir aplinkybės, kuriomis jis sustabdomas arba laikinai sustabdomas, ir turėtų būti numatyta, kad ieškinio pateikimo senaties terminas yra ne trumpesnis kaip treji metai. Senaties terminai neturėtų būti pradedami skaičiuoti anksčiau, nei ieškovas sužino apie pažeidimą arba pagrįstai galima manyti, kad jis apie jį žino. Valstybės narės turėtų turėti galimybę nuspręsti, kad senaties terminas nepradedamas skaičiuoti tol, kol pažeidimas dar nepasibaigęs, arba anksčiau nei baigiasi darbo sutarties galiojimas ar darbo santykiai;

| (54) | bylinėjimosi išlaidos labai atgraso diskriminacijos dėl lyties darbo užmokesčio srityje aukas nuo ieškinių dėl įtariamų jų teisės į vienodą darbo užmokestį pažeidimų teikimo, todėl neužtikrinama pakankama darbuotojų apsauga ir neužtikrinamas pakankamas teisės į vienodą darbo užmokestį taikymas. Siekdamos pašalinti tą esminę procesinę kliūtį teisingumui, valstybės narės turėtų užtikrinti nacionaliniams teismams galimybę įvertinti, ar pralaimėjęs ieškovas turėjo pagrįstų priežasčių pareikšti ieškinį, ir, jei taip, ar iš to ieškovo turėtų būti nereikalaujama padengti bylinėjimosi išlaidų. Tai visų pirma turėtų būti taikoma tais atvejais, kai bylą laimėjęs atsakovas nesilaikė šioje direktyvoje nustatytų darbo užmokesčio skaidrumo pareigų; |
| --- | --- |

(54)

bylinėjimosi išlaidos labai atgraso diskriminacijos dėl lyties darbo užmokesčio srityje aukas nuo ieškinių dėl įtariamų jų teisės į vienodą darbo užmokestį pažeidimų teikimo, todėl neužtikrinama pakankama darbuotojų apsauga ir neužtikrinamas pakankamas teisės į vienodą darbo užmokestį taikymas. Siekdamos pašalinti tą esminę procesinę kliūtį teisingumui, valstybės narės turėtų užtikrinti nacionaliniams teismams galimybę įvertinti, ar pralaimėjęs ieškovas turėjo pagrįstų priežasčių pareikšti ieškinį, ir, jei taip, ar iš to ieškovo turėtų būti nereikalaujama padengti bylinėjimosi išlaidų. Tai visų pirma turėtų būti taikoma tais atvejais, kai bylą laimėjęs atsakovas nesilaikė šioje direktyvoje nustatytų darbo užmokesčio skaidrumo pareigų;

| (55) | valstybės narės turėtų numatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas už nacionalinių nuostatų, priimtų pagal šią direktyvą, arba nacionalinių nuostatų, jau galiojusių šios direktyvos įsigaliojimo dieną, ir susijusių su teise į vienodą darbo užmokestį, pažeidimus. Tokios sankcijos turėtų apimti baudas, kurios galėtų būti apskaičiuojamos atsižvelgiant į darbdavio bendrąją metinę apyvartą arba bendras darbdavio darbo užmokesčio išlaidas. Turėtų būti atsižvelgiama į visus kitus sunkinančius ar lengvinančius veiksnius, kurie gali būti taikomi atsižvelgiant į atvejo aplinkybes, pavyzdžiui, kai diskriminacija dėl lyties darbo užmokesčio srityje persipina su kitų rūšių draudžiama diskriminacija. Nustatyti, už kuriuos teisių ir pareigų, susijusių su vienodu darbo užmokesčiu už vienodą arba vienodos vertės darbą, pažeidimus baudos yra tinkamiausia sankcija, turi valstybės narės; |
| --- | --- |

(55)

valstybės narės turėtų numatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas už nacionalinių nuostatų, priimtų pagal šią direktyvą, arba nacionalinių nuostatų, jau galiojusių šios direktyvos įsigaliojimo dieną, ir susijusių su teise į vienodą darbo užmokestį, pažeidimus. Tokios sankcijos turėtų apimti baudas, kurios galėtų būti apskaičiuojamos atsižvelgiant į darbdavio bendrąją metinę apyvartą arba bendras darbdavio darbo užmokesčio išlaidas. Turėtų būti atsižvelgiama į visus kitus sunkinančius ar lengvinančius veiksnius, kurie gali būti taikomi atsižvelgiant į atvejo aplinkybes, pavyzdžiui, kai diskriminacija dėl lyties darbo užmokesčio srityje persipina su kitų rūšių draudžiama diskriminacija. Nustatyti, už kuriuos teisių ir pareigų, susijusių su vienodu darbo užmokesčiu už vienodą arba vienodos vertės darbą, pažeidimus baudos yra tinkamiausia sankcija, turi valstybės narės;

| (56) | valstybės narės turėtų nustatyti konkrečias sankcijas už pakartotinius bet kokios teisės ar pareigos, susijusios su vienodu vyrų ir moterų darbo užmokesčiu už vienodą arba vienodos vertės darbą, pažeidimus, kad būtų atspindėtas pažeidimo sunkumas ir būtų labiau atgrasoma nuo tokių pažeidimų. Tokios sankcijos galėtų apimti įvairius atgrasomus finansinius veiksnius, pavyzdžiui, atimtą teisę į valstybės skiriamas išmokas arba draudimą tam tikrą laikotarpį toliau skirti finansines paskatas ar dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje; |
| --- | --- |

(56)

valstybės narės turėtų nustatyti konkrečias sankcijas už pakartotinius bet kokios teisės ar pareigos, susijusios su vienodu vyrų ir moterų darbo užmokesčiu už vienodą arba vienodos vertės darbą, pažeidimus, kad būtų atspindėtas pažeidimo sunkumas ir būtų labiau atgrasoma nuo tokių pažeidimų. Tokios sankcijos galėtų apimti įvairius atgrasomus finansinius veiksnius, pavyzdžiui, atimtą teisę į valstybės skiriamas išmokas arba draudimą tam tikrą laikotarpį toliau skirti finansines paskatas ar dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje;

| (57) | iš šios direktyvos kylančios darbdavių pareigos yra aplinkos, socialinės ir darbo teisės srityse taikomų pareigų, susijusių su dalyvavimu viešųjų pirkimų procedūrose, kurių laikymąsi valstybės narės turi užtikrinti pagal direktyvas 2014/23/ES (17), 2014/24/ES (18) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/25/ES (19), dalis. Kad būtų vykdomos tos darbdavių pareigos, susijusios su teise į vienodą darbo užmokestį, valstybės narės visų pirma turėtų užtikrinti, kad ekonominės veiklos vykdytojai, vykdydami viešojo pirkimo ar koncesijos sutartis, turėtų darbo užmokesčio nustatymo mechanizmus, kuriais nesukuriamas nė vienos kategorijos darbuotojų vyrų ir moterų , atliekančių vienodą darbą arba vienodos vertės darbą, darbo užmokesčio atotrūkis, kurio nebūtų galima pagrįsti lyties požiūriu neutraliais kriterijais. Be to, valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę reikalauti, kad perkančiosios organizacijos prireikus nustatytų sankcijas ir sutarties nutraukimo sąlygas, taip užtikrinant, kad vykdant viešojo pirkimo ir koncesijos sutartis būtų laikomasi vienodo darbo užmokesčio principo. Spręsdamos, ar taikyti pašalinimą iš procedūros arba atsisakyti sudaryti sutartį su ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą pateikusiu konkurso dalyviu, perkančiosios organizacijos taip pat turėtų turėti galimybę atsižvelgti į tai, ar konkurso dalyvis arba to dalyvio subrangovai laikosi vienodo darbo užmokesčio principo; |
| --- | --- |

(57)

iš šios direktyvos kylančios darbdavių pareigos yra aplinkos, socialinės ir darbo teisės srityse taikomų pareigų, susijusių su dalyvavimu viešųjų pirkimų procedūrose, kurių laikymąsi valstybės narės turi užtikrinti pagal direktyvas 2014/23/ES (17), 2014/24/ES (18) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/25/ES (19), dalis. Kad būtų vykdomos tos darbdavių pareigos, susijusios su teise į vienodą darbo užmokestį, valstybės narės visų pirma turėtų užtikrinti, kad ekonominės veiklos vykdytojai, vykdydami viešojo pirkimo ar koncesijos sutartis, turėtų darbo užmokesčio nustatymo mechanizmus, kuriais nesukuriamas nė vienos kategorijos darbuotojų vyrų ir moterų , atliekančių vienodą darbą arba vienodos vertės darbą, darbo užmokesčio atotrūkis, kurio nebūtų galima pagrįsti lyties požiūriu neutraliais kriterijais. Be to, valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę reikalauti, kad perkančiosios organizacijos prireikus nustatytų sankcijas ir sutarties nutraukimo sąlygas, taip užtikrinant, kad vykdant viešojo pirkimo ir koncesijos sutartis būtų laikomasi vienodo darbo užmokesčio principo. Spręsdamos, ar taikyti pašalinimą iš procedūros arba atsisakyti sudaryti sutartį su ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą pateikusiu konkurso dalyviu, perkančiosios organizacijos taip pat turėtų turėti galimybę atsižvelgti į tai, ar konkurso dalyvis arba to dalyvio subrangovai laikosi vienodo darbo užmokesčio principo;

| (58) | norint veiksmingai įgyvendinti teisę į vienodą darbo užmokestį, reikia tinkamos administracinės ir teisminės apsaugos nuo nepalankaus elgesio, kurį gali sukelti darbuotojų bandymai naudotis ta teise, skundai darbdaviui, administraciniai ar teismo procesai, kuriais siekiama užtikrinti, kad ta teisė būtų vykdoma. Remiantis Teisingumo Teismo praktika (20), darbuotojų, turinčių teisę į apsaugą, kategorija turėtų būti aiškinama plačiai ir apimti visus darbuotojus, prieš kuriuos darbdavys gali imtis atsakomųjų priemonių, reaguodamas į dėl diskriminacijos dėl lyties pateiktą skundą. Ta apsauga neapsiriboja tik tais darbuotojais, kurie pateikė skundą, ar jų atstovais, arba tais, kurie atitinka tam tikrus formalius reikalavimus, taikomus pripažįstant tam tikrą statusą, pavyzdžiui, liudytojo statusą; |
| --- | --- |

(58)

norint veiksmingai įgyvendinti teisę į vienodą darbo užmokestį, reikia tinkamos administracinės ir teisminės apsaugos nuo nepalankaus elgesio, kurį gali sukelti darbuotojų bandymai naudotis ta teise, skundai darbdaviui, administraciniai ar teismo procesai, kuriais siekiama užtikrinti, kad ta teisė būtų vykdoma. Remiantis Teisingumo Teismo praktika (20), darbuotojų, turinčių teisę į apsaugą, kategorija turėtų būti aiškinama plačiai ir apimti visus darbuotojus, prieš kuriuos darbdavys gali imtis atsakomųjų priemonių, reaguodamas į dėl diskriminacijos dėl lyties pateiktą skundą. Ta apsauga neapsiriboja tik tais darbuotojais, kurie pateikė skundą, ar jų atstovais, arba tais, kurie atitinka tam tikrus formalius reikalavimus, taikomus pripažįstant tam tikrą statusą, pavyzdžiui, liudytojo statusą;

| (59) | siekiant pagerinti vienodo darbo užmokesčio principo laikymosi užtikrinimą, šia direktyva turėtų būti stiprinamos esamos vykdymo užtikrinimo priemonės ir procedūros, susijusios su šioje direktyvoje nustatytomis teisėmis ir pareigomis ir su Direktyvoje 2006/54/EB nustatytomis vienodo darbo užmokesčio nuostatomis; |
| --- | --- |

(59)

siekiant pagerinti vienodo darbo užmokesčio principo laikymosi užtikrinimą, šia direktyva turėtų būti stiprinamos esamos vykdymo užtikrinimo priemonės ir procedūros, susijusios su šioje direktyvoje nustatytomis teisėmis ir pareigomis ir su Direktyvoje 2006/54/EB nustatytomis vienodo darbo užmokesčio nuostatomis;

| (60) | šia direktyva nustatomi minimalieji reikalavimai, taigi, atsižvelgiama į valstybių narių prerogatyvą nustatyti ir išlaikyti nuostatas, kurios yra dar palankesnės darbuotojų atžvilgiu. Pagal esamą teisinę sistemą turimos teisės turėtų būti taikomos ir toliau, nebent šia direktyva būtų nustatytos nuostatos, kurios yra dar palankesnės darbuotojų atžvilgiu. Įgyvendinant šią direktyvą negalima mažinti esamų teisių, nustatytų esamoje šios srities Sąjungos ar nacionalinėje teisėje; ši direktyva taip pat nėra teisėtas pagrindas su vienodo darbo užmokesčio principu susijusioms darbuotojų teisėms mažinti; |
| --- | --- |

(60)

šia direktyva nustatomi minimalieji reikalavimai, taigi, atsižvelgiama į valstybių narių prerogatyvą nustatyti ir išlaikyti nuostatas, kurios yra dar palankesnės darbuotojų atžvilgiu. Pagal esamą teisinę sistemą turimos teisės turėtų būti taikomos ir toliau, nebent šia direktyva būtų nustatytos nuostatos, kurios yra dar palankesnės darbuotojų atžvilgiu. Įgyvendinant šią direktyvą negalima mažinti esamų teisių, nustatytų esamoje šios srities Sąjungos ar nacionalinėje teisėje; ši direktyva taip pat nėra teisėtas pagrindas su vienodo darbo užmokesčio principu susijusioms darbuotojų teisėms mažinti;

| (61) | siekiant užtikrinti deramą teisės į vienodą darbo užmokestį įgyvendinimo stebėseną, valstybės narės turėtų sukurti ar paskirti specialią stebėsenos įstaigą. Ta įstaiga, kuri turėtų turėti galimybę būti jau esamo panašių tikslų siekiančio subjekto dalis, turėtų vykdyti konkrečias užduotis, susijusias su šioje direktyvoje numatytų darbo užmokesčio skaidrumo priemonių įgyvendinimu, ir rinkti reikiamus duomenis darbo užmokesčio nelygybei ir darbo užmokesčio skaidrumo priemonių poveikiui stebėti. Valstybės narės turėtų turėti galimybę paskirti daugiau nei vieną įstaigą, su sąlyga, kad šioje direktyvoje nustatytas stebėsenos ir analizės funkcijas užtikrins centrinė įstaiga; |
| --- | --- |

(61)

siekiant užtikrinti deramą teisės į vienodą darbo užmokestį įgyvendinimo stebėseną, valstybės narės turėtų sukurti ar paskirti specialią stebėsenos įstaigą. Ta įstaiga, kuri turėtų turėti galimybę būti jau esamo panašių tikslų siekiančio subjekto dalis, turėtų vykdyti konkrečias užduotis, susijusias su šioje direktyvoje numatytų darbo užmokesčio skaidrumo priemonių įgyvendinimu, ir rinkti reikiamus duomenis darbo užmokesčio nelygybei ir darbo užmokesčio skaidrumo priemonių poveikiui stebėti. Valstybės narės turėtų turėti galimybę paskirti daugiau nei vieną įstaigą, su sąlyga, kad šioje direktyvoje nustatytas stebėsenos ir analizės funkcijas užtikrins centrinė įstaiga;

| (62) | norint analizuoti ir stebėti vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkio pokyčius Sąjungos lygmeniu, itin svarbu rinkti pagal lytį suskirstytus tikslius ir išsamius statistinius duomenis apie darbo užmokestį ir teikti juos Komisijai (Eurostatui). Tarybos reglamentu (EB) Nr. 530/1999 (21) reikalaujama, kad valstybės narės rinktų ketverių metų statistinius duomenis apie darbo užmokesčio struktūrą mikrolygmeniu, kad būtų gauti suderinti duomenys vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkiui apskaičiuoti. Metiniai kokybiški statistiniai duomenys galėtų padidinti skaidrumą ir pagerinti stebėseną ir informuotumą apie lyčių nelygybę darbo užmokesčio srityje. Norint įvertinti pokyčius nacionaliniu lygmeniu ir visoje Sąjungoje tokie duomenys privalo būti prieinami ir palyginami. Komisijai (Eurostatui) perduodami atitinkami statistiniai duomenys turėtų būti renkami statistikos tikslais, kaip tai suprantama Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 223/2009 (22); |
| --- | --- |

(62)

norint analizuoti ir stebėti vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkio pokyčius Sąjungos lygmeniu, itin svarbu rinkti pagal lytį suskirstytus tikslius ir išsamius statistinius duomenis apie darbo užmokestį ir teikti juos Komisijai (Eurostatui). Tarybos reglamentu (EB) Nr. 530/1999 (21) reikalaujama, kad valstybės narės rinktų ketverių metų statistinius duomenis apie darbo užmokesčio struktūrą mikrolygmeniu, kad būtų gauti suderinti duomenys vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkiui apskaičiuoti. Metiniai kokybiški statistiniai duomenys galėtų padidinti skaidrumą ir pagerinti stebėseną ir informuotumą apie lyčių nelygybę darbo užmokesčio srityje. Norint įvertinti pokyčius nacionaliniu lygmeniu ir visoje Sąjungoje tokie duomenys privalo būti prieinami ir palyginami. Komisijai (Eurostatui) perduodami atitinkami statistiniai duomenys turėtų būti renkami statistikos tikslais, kaip tai suprantama Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 223/2009 (22);

| (63) | kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. geriau ir veiksmingiau taikyti vienodo darbo užmokesčio principą nustatant bendrus minimaliuosius reikalavimus, kurie turėtų galioti visoms įmonėms ir organizacijoms visoje Sąjungoje, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jų masto ir poveikio tuos tikslus būtų lengviau pasiekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva, kuria nustatomi minimalieji standartai, neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(63)

kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. geriau ir veiksmingiau taikyti vienodo darbo užmokesčio principą nustatant bendrus minimaliuosius reikalavimus, kurie turėtų galioti visoms įmonėms ir organizacijoms visoje Sąjungoje, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jų masto ir poveikio tuos tikslus būtų lengviau pasiekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva, kuria nustatomi minimalieji standartai, neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (64) | nustatant, kaip valstybėse narėse, ypač tose, kuriose yra didelė kolektyvinių derybų aprėptis, įgyvendinamos darbo užmokesčio skaidrumo priemonės, labai svarbus vaidmuo tenka socialiniams partneriams. Todėl valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė pavesti socialiniams partneriams įgyvendinti visą šią direktyvą ar jos dalį su sąlyga, kad valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, kad būtų nuolat užtikrinami šia direktyva siekiami rezultatai; |
| --- | --- |

(64)

nustatant, kaip valstybėse narėse, ypač tose, kuriose yra didelė kolektyvinių derybų aprėptis, įgyvendinamos darbo užmokesčio skaidrumo priemonės, labai svarbus vaidmuo tenka socialiniams partneriams. Todėl valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė pavesti socialiniams partneriams įgyvendinti visą šią direktyvą ar jos dalį su sąlyga, kad valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, kad būtų nuolat užtikrinami šia direktyva siekiami rezultatai;

| (65) | įgyvendindamos šią direktyvą valstybės narės turėtų vengti nustatyti administracinius, finansinius ir teisinius apribojimus, kuriais būtų varžomas labai mažų, mažųjų ar vidutinių įmonių kūrimas ir plėtra. Todėl valstybės narės turėtų įvertinti šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių poveikį labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kad užtikrintų, jog toms įmonėms nedaromas neproporcingas poveikis, ypatingą dėmesį skiriant labai mažų įmonių administracinės naštos sumažinimui, ir paskelbti tokių vertinimų rezultatus; |
| --- | --- |

(65)

įgyvendindamos šią direktyvą valstybės narės turėtų vengti nustatyti administracinius, finansinius ir teisinius apribojimus, kuriais būtų varžomas labai mažų, mažųjų ar vidutinių įmonių kūrimas ir plėtra. Todėl valstybės narės turėtų įvertinti šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių poveikį labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kad užtikrintų, jog toms įmonėms nedaromas neproporcingas poveikis, ypatingą dėmesį skiriant labai mažų įmonių administracinės naštos sumažinimui, ir paskelbti tokių vertinimų rezultatus;

| (66) | vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (23) 42 straipsniu, buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu; jis pateikė nuomonę 2021 m. balandžio 27 d., |
| --- | --- |

(66)

vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (23) 42 straipsniu, buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu; jis pateikė nuomonę 2021 m. balandžio 27 d.,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šia direktyva nustatomi minimalieji reikalavimai, kuriais siekiama sugriežtinti SESV 157 straipsnyje įtvirtinto vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą principo (toliau - vienodo darbo užmokesčio principas) taikymą ir diskriminacijos draudimą, kaip nustatyta Direktyvos 2006/54/EB 4 straipsnyje, visų pirma užtikrinant darbo užmokesčio skaidrumą ir sustiprinant vykdymo užtikrinimo mechanizmus.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Ši direktyva taikoma viešojo ir privačiojo sektorių darbdaviams.

2.   Ši direktyva taikoma visiems darbuotojams, dirbantiems pagal darbo sutartį ar palaikantiems darbo santykius, apibrėžtus pagal kiekvienos valstybės narės galiojančią teisę, kolektyvines sutartis ir (arba) taikomą praktiką, atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką.

3.   5 straipsnio tikslais ši direktyva taikoma įsidarbinti norintiems asmenims.

3 straipsnis

Terminų apibrėžtys

1.   Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | darbo užmokestis – pagrindinis bazinis arba minimalusis darbo užmokestis arba atlyginimas ir bet koks kitas atlygis grynaisiais arba natūra, kurį darbuotojas tiesiogiai arba netiesiogiai (papildomi arba kintamieji komponentai) gauna iš darbdavio už savo darbą; |
| --- | --- |

a)

darbo užmokestis – pagrindinis bazinis arba minimalusis darbo užmokestis arba atlyginimas ir bet koks kitas atlygis grynaisiais arba natūra, kurį darbuotojas tiesiogiai arba netiesiogiai (papildomi arba kintamieji komponentai) gauna iš darbdavio už savo darbą;

| b) | darbo užmokesčio dydis – metinis užmokestis ir atitinkamas valandinis atlyginimas neatskaičius mokesčių; |
| --- | --- |

b)

darbo užmokesčio dydis – metinis užmokestis ir atitinkamas valandinis atlyginimas neatskaičius mokesčių;

| c) | vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkis – darbdavio darbuotojoms moterims ir darbuotojams vyrams mokamo vidutinio darbo užmokesčio dydžio skirtumas, išreikštas vidutinio vyrų darbo užmokesčio dydžio procentine dalimi; |
| --- | --- |

c)

vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkis – darbdavio darbuotojoms moterims ir darbuotojams vyrams mokamo vidutinio darbo užmokesčio dydžio skirtumas, išreikštas vidutinio vyrų darbo užmokesčio dydžio procentine dalimi;

| d) | darbo užmokesčio dydžio mediana – darbdavio darbuotojų gaunamo užmokesčio, už kurį didesnį užmokestį ir mažesnį užmokestį gaunančių darbuotojų yra po 50 procentų, dydis; |
| --- | --- |

d)

darbo užmokesčio dydžio mediana – darbdavio darbuotojų gaunamo užmokesčio, už kurį didesnį užmokestį ir mažesnį užmokestį gaunančių darbuotojų yra po 50 procentų, dydis;

| e) | vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkio mediana – darbdavio darbuotojų moterų ir darbuotojų vyrų darbo užmokesčio dydžio medianų skirtumas, išreikštas darbuotojų vyrų darbo užmokesčio dydžio medianos procentine dalimi; |
| --- | --- |

e)

vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkio mediana – darbdavio darbuotojų moterų ir darbuotojų vyrų darbo užmokesčio dydžio medianų skirtumas, išreikštas darbuotojų vyrų darbo užmokesčio dydžio medianos procentine dalimi;

| f) | darbo užmokesčio kvartilis – viena iš keturių lygių darbuotojų grupių, į kurias jie suskirstyti pagal jų darbo užmokesčio dydį – nuo mažiausio iki didžiausio; |
| --- | --- |

f)

darbo užmokesčio kvartilis – viena iš keturių lygių darbuotojų grupių, į kurias jie suskirstyti pagal jų darbo užmokesčio dydį – nuo mažiausio iki didžiausio;

| g) | vienodos vertės darbas – darbas, kuris, kaip nustatyta pagal 4 straipsnio 4 dalyje nurodytus nediskriminacinius ir objektyvius lyties požiūriu neutralius kriterijus, yra vienodos vertės; |
| --- | --- |

g)

vienodos vertės darbas – darbas, kuris, kaip nustatyta pagal 4 straipsnio 4 dalyje nurodytus nediskriminacinius ir objektyvius lyties požiūriu neutralius kriterijus, yra vienodos vertės;

| h) | darbuotojų kategorija – darbuotojai, atliekantys tą patį arba vienodos vertės darbą, sugrupuoti jų darbdavio nešališkai, remiantis 4 straipsnio 4 dalyje nurodytais nediskriminaciniais ir objektyviais lyties požiūriu neutraliais kriterijais ir, kai taikytina, bendradarbiaujant su darbuotojų atstovais pagal nacionalinę teisę ir (arba) praktiką; |
| --- | --- |

h)

darbuotojų kategorija – darbuotojai, atliekantys tą patį arba vienodos vertės darbą, sugrupuoti jų darbdavio nešališkai, remiantis 4 straipsnio 4 dalyje nurodytais nediskriminaciniais ir objektyviais lyties požiūriu neutraliais kriterijais ir, kai taikytina, bendradarbiaujant su darbuotojų atstovais pagal nacionalinę teisę ir (arba) praktiką;

| i) | tiesioginė diskriminacija – padėtis, kai dėl lyties vienam asmeniui sudaromos mažiau palankios sąlygos palyginti su sąlygomis, kurios panašioje padėtyje yra, buvo ar būtų sudarytos kitam asmeniui; |
| --- | --- |

i)

tiesioginė diskriminacija – padėtis, kai dėl lyties vienam asmeniui sudaromos mažiau palankios sąlygos palyginti su sąlygomis, kurios panašioje padėtyje yra, buvo ar būtų sudarytos kitam asmeniui;

| j) | netiesioginė diskriminacija – padėtis, kai dėl akivaizdžiai neutralios nuostatos, kriterijaus ar praktikos vienos lyties asmenys gali atsidurti tam tikroje prastesnėje padėtyje nei kitos lyties asmenys, išskyrus atvejus, kai ta nuostata, kriterijus ar praktika objektyviai pateisinami remiantis teisėtu tikslu, o šio tikslo siekiama tinkamomis ir būtinomis priemonėmis; |
| --- | --- |

j)

netiesioginė diskriminacija – padėtis, kai dėl akivaizdžiai neutralios nuostatos, kriterijaus ar praktikos vienos lyties asmenys gali atsidurti tam tikroje prastesnėje padėtyje nei kitos lyties asmenys, išskyrus atvejus, kai ta nuostata, kriterijus ar praktika objektyviai pateisinami remiantis teisėtu tikslu, o šio tikslo siekiama tinkamomis ir būtinomis priemonėmis;

| k) | darbo inspekcija – įstaiga arba įstaigos, pagal nacionalinę teisę ir (arba) praktiką atsakinga (-os) už kontrolės ir inspektavimo funkcijas darbo rinkoje, išskyrus nacionalinėje teisėje numatytus atvejus, kai tas funkcijas gali vykdyti socialiniai partneriai; |
| --- | --- |

k)

darbo inspekcija – įstaiga arba įstaigos, pagal nacionalinę teisę ir (arba) praktiką atsakinga (-os) už kontrolės ir inspektavimo funkcijas darbo rinkoje, išskyrus nacionalinėje teisėje numatytus atvejus, kai tas funkcijas gali vykdyti socialiniai partneriai;

| l) | lygybės institucija – institucija ar institucijos, paskirtos pagal Direktyvos 2006/54/EB 20 straipsnį; |
| --- | --- |

l)

lygybės institucija – institucija ar institucijos, paskirtos pagal Direktyvos 2006/54/EB 20 straipsnį;

| m) | darbuotojų atstovai – darbuotojų atstovai pagal nacionalinę teisę ir (arba) praktiką. |
| --- | --- |

m)

darbuotojų atstovai – darbuotojų atstovai pagal nacionalinę teisę ir (arba) praktiką.

2.   Šioje direktyvoje diskriminacija apima:

| a) | priekabiavimą ir seksualinį priekabiavimą, kaip tai suprantama Direktyvos 2006/54/EB 2 straipsnio 2 dalies a punkte, taip pat bet kokį mažiau palankų požiūrį į tokiam elgesiui pasipriešinusį arba jam paklususį asmenį, kai toks priekabiavimas ar elgesys yra susijęs su naudojimusi šioje direktyvoje numatytomis teisėmis arba yra jų nulemtas; |
| --- | --- |

a)

priekabiavimą ir seksualinį priekabiavimą, kaip tai suprantama Direktyvos 2006/54/EB 2 straipsnio 2 dalies a punkte, taip pat bet kokį mažiau palankų požiūrį į tokiam elgesiui pasipriešinusį arba jam paklususį asmenį, kai toks priekabiavimas ar elgesys yra susijęs su naudojimusi šioje direktyvoje numatytomis teisėmis arba yra jų nulemtas;

| b) | bet kokį nurodymą diskriminuoti asmenis dėl lyties; |
| --- | --- |

b)

bet kokį nurodymą diskriminuoti asmenis dėl lyties;

| c) | bet kokį mažiau palankų požiūrį dėl nėštumo arba motinystės atostogų, kaip tai suprantama Tarybos direktyvoje 92/85/EEB (24); |
| --- | --- |

c)

bet kokį mažiau palankų požiūrį dėl nėštumo arba motinystės atostogų, kaip tai suprantama Tarybos direktyvoje 92/85/EEB (24);

| d) | bet kokį mažiau palankų požiūrį dėl lyties, kaip tai suprantama Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2019/1158 (25), be kita ko, kiek tai susiję su tėvystės, vaiko priežiūros ar prižiūrinčiojo asmens atostogomis; |
| --- | --- |

d)

bet kokį mažiau palankų požiūrį dėl lyties, kaip tai suprantama Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2019/1158 (25), be kita ko, kiek tai susiję su tėvystės, vaiko priežiūros ar prižiūrinčiojo asmens atostogomis;

| e) | daugialypę diskriminaciją, kuri yra diskriminacija dėl lyties kartu su diskriminacija dėl vieno ar kelių kitų diskriminacijos pagrindų, draudžiamų pagal direktyvas 2000/43/EB arba 2000/78/EB. |
| --- | --- |

e)

daugialypę diskriminaciją, kuri yra diskriminacija dėl lyties kartu su diskriminacija dėl vieno ar kelių kitų diskriminacijos pagrindų, draudžiamų pagal direktyvas 2000/43/EB arba 2000/78/EB.

3.   2 dalies e punktu darbdaviams nenustatoma papildomų pareigų rinkti duomenis, kaip nurodyta šioje direktyvoje, susijusius su kitais nei lytis draudžiamais diskriminacijos pagrindais.

4 straipsnis

Vienodas ir vienodos vertės darbas

1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad darbdaviai turėtų darbo užmokesčio struktūras , užtikrinančias vienodą darbo užmokestį už vienodą arba vienodos vertės darbą.

2.   Valstybės narės, pasikonsultavusios su lygybės institucijomis, imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad būtų pateiktos ir lengvai prieinamos analitinės priemonės ar metodikos, skirtos padėti atlikti ir orientuoti darbo vertės vertinimą ir palyginimą pagal šiame straipsnyje nustatytus kriterijus. Tos priemonės ar metodikos suteikia galimybę darbdaviams ir (arba) socialiniams partneriams lengvai sukurti ir naudoti lyties požiūriu neutralias darbo vertinimo ir pareigybių klasifikavimo sistemas, kurios užkirstų kelią bet kokiai diskriminacijai dėl lyties darbo užmokesčio srityje.

3.   Kai tikslinga, Komisija, konsultuodamasi su Europos lyčių lygybės institutu (EIGE), gali atnaujinti Sąjungos masto gaires, susijusias su lyties požiūriu neutraliomis darbo vertinimo ir pareigybių klasifikavimo sistemomis.

4.   Darbo užmokesčio struktūros turi būti tokios, kad būtų galima įvertinti, ar darbuotojai yra panašioje padėtyje darbo vertės atžvilgiu, remiantis objektyviais, lyties požiūriu neutraliais kriterijais, dėl kurių susitarta su darbuotojų atstovais, jei tokie atstovai yra. Tie kriterijai neturi būti tiesiogiai ar netiesiogiai susiję su darbuotojų lytimi. Jie apima įgūdžius, pastangas, atsakomybę ir darbo sąlygas ir, jei tikslinga, visus kitus veiksnius, kurie yra aktualūs konkrečiai darbo vietai ar pareigoms. Jie turi būti taikomi objektyviai ir lyties požiūriu neutraliu būdu, kad juos taikant nebūtų jokios tiesioginės ar netiesioginės diskriminacijos dėl lyties. Visų pirma, juos taikant neturi būti nepakankamai įvertinti atitinkami socialiniai emociniai įgūdžiai.

II SKYRIUS

DARBO UŽMOKESČIO SKAIDRUMAS

5 straipsnis

Darbo užmokesčio skaidrumas prieš įdarbinant

1.   Įsidarbinti norintys asmenys turi teisę iš būsimo darbdavio gauti informaciją apie:

| a) | pradinį darbo užmokestį arba jo intervalą, pagrįstą objektyviais, lyties požiūriu neutraliais kriterijais ir priskirtiną atitinkamai darbo vietai, ir |
| --- | --- |

a)

pradinį darbo užmokestį arba jo intervalą, pagrįstą objektyviais, lyties požiūriu neutraliais kriterijais ir priskirtiną atitinkamai darbo vietai, ir

| b) | kai taikytina, atitinkamas kolektyvinės sutarties nuostatas, kurias darbdavys taiko darbo vietai. |
| --- | --- |

b)

kai taikytina, atitinkamas kolektyvinės sutarties nuostatas, kurias darbdavys taiko darbo vietai.

Tokia informacija pateikiama taip, kad būtų užtikrintos pagrįstos ir skaidrios derybos dėl darbo užmokesčio, pavyzdžiui, paskelbtame pranešime apie laisvą darbo vietą, prieš pokalbį dėl darbo arba kitu būdu.

2.   Darbdavys neklausia įsidarbinti norinčių asmenų apie dabartiniuose ar ankstesniuose darbo santykiuose jų gautą darbo užmokestį.

3.   Darbdaviai užtikrina, kad pranešimai apie laisvas darbo vietas ir pareigybių pavadinimai būtų lyties požiūriu neutralūs, o įdarbinimo procesai būtų vykdomi nediskriminuojant, kad nebūtų pažeista teisė į vienodą darbo užmokestį už vienodą arba vienodos vertės darbą (toliau – teisė į vienodą darbo užmokestį).

6 straipsnis

Darbo užmokesčio nustatymo ir darbo užmokesčio didinimo politikos skaidrumas

1.   Darbdaviai savo darbuotojams pateikia lengvai prieinamus kriterijus, kurie taikomi nustatant darbuotojų darbo užmokestį, darbo užmokesčio dydžius ir darbo užmokesčio didinimą. Tie kriterijai turi būti objektyvūs ir lyties požiūriu neutralūs.

2.   Valstybės narės gali atleisti mažiau nei 50 darbuotojų turinčius darbdavius nuo pareigos, susijusios su darbo užmokesčio didinimu, nustatytu 1 dalyje.

7 straipsnis

Teisė į informaciją

1.   Darbuotojai pagal 2 ir 4 dalis turi teisę prašyti informacijos apie jų pačių darbo užmokesčio dydį ir vidutinio darbo užmokesčio dydžius pagal darbuotojo lytį ir vienodą arba vienodos vertės darbą atliekančių darbuotojų kategorijas ir tokią informaciją gauti raštu.

2.   Darbuotojams suteikiama galimybė prašyti 1 dalyje nurodytos informacijos ir ją gauti per darbuotojų atstovus, laikantis nacionalinės teisės ir (arba) praktikos. Jiems taip pat suteikiama galimybė prašyti informacijos ir ją gauti per lygybės instituciją.

Jei gauta informacija yra netiksli ar neišsami, darbuotojai turi teisę asmeniškai arba per savo darbuotojų atstovus paprašyti pateikti papildomų ir pagrįstų paaiškinimų ir išsamesnės informacijos apie visus suteiktus duomenis ir gauti pagrįstą atsakymą.

3.   Darbdaviai kasmet informuoja visus darbuotojus apie jų teisę gauti 1 dalyje nurodytą informaciją ir apie veiksmus, kurių darbuotojai turėtų imtis norėdami pasinaudoti šia teise.

4.   1 dalyje nurodytą informaciją darbdaviai pateikia per pagrįstą laikotarpį, tačiau bet kuriuo atveju per du mėnesius nuo prašymo pateikimo dienos.

5.   Darbuotojams neužkertamas kelias atskleisti informaciją apie savo darbo užmokestį siekiant užtikrinti vienodo darbo užmokesčio principo laikymąsi. Visų pirma, valstybės narės nustato priemones, kuriomis būtų draudžiamos sutarčių sąlygos, kuriomis siekiama apriboti darbuotojų teisę atskleisti informaciją apie savo darbo užmokestį.

6.   Darbdaviai gali reikalauti, kad darbuotojai, gavę informacijos pagal šį straipsnį, išskyrus informaciją apie savo darbo užmokestį ar darbo užmokesčio dydį, tos informacijos nenaudotų jokiais kitais tikslais, išskyrus naudojimosi savo teise į vienodą darbo užmokestį tikslą.

8 straipsnis

Informacijos prieinamumas

Darbdaviai visą informaciją, kuria dalijamasi su darbuotojais arba įsidarbinti norinčiais asmenimis pagal 5, 6 ir 7 straipsnius, teikia tokia forma, kuri būtų prieinama neįgaliesiems ir kuria būtų atsižvelgiama į jų konkrečius poreikius.

9 straipsnis

Pranešimas apie darbuotojų moterų ir darbuotojų vyrų darbo užmokesčio atotrūkį

1.   Valstybės narės užtikrina, kad darbdaviai pateiktų toliau nurodytą informaciją apie savo organizaciją, kaip numatyta šiame straipsnyje:

| a) | vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį ; |
| --- | --- |

a)

vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį ;

| b) | vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį vertinant papildomus arba kintamuosius komponentus; |
| --- | --- |

b)

vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį vertinant papildomus arba kintamuosius komponentus;

| c) | vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkio medianą; |
| --- | --- |

c)

vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkio medianą;

| d) | vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkio medianą vertinant papildomus arba kintamuosius komponentus; |
| --- | --- |

d)

vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkio medianą vertinant papildomus arba kintamuosius komponentus;

| e) | darbuotojų moterų ir darbuotojų vyrų, gaunančių papildomus arba kintamuosius komponentus, dalį; |
| --- | --- |

e)

darbuotojų moterų ir darbuotojų vyrų, gaunančių papildomus arba kintamuosius komponentus, dalį;

| f) | darbuotojų moterų ir darbuotojų vyrų dalį kiekviename darbo užmokesčio kvartilyje; |
| --- | --- |

f)

darbuotojų moterų ir darbuotojų vyrų dalį kiekviename darbo užmokesčio kvartilyje;

| g) | darbuotojų vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį pagal pagrindinį bazinį darbo užmokestį arba atlyginimą ir papildomus arba kintamuosius komponentus pagal darbuotojų kategorijas. |
| --- | --- |

g)

darbuotojų vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį pagal pagrindinį bazinį darbo užmokestį arba atlyginimą ir papildomus arba kintamuosius komponentus pagal darbuotojų kategorijas.

2.   Darbdaviai, turintys 250 ar daugiau darbuotojų, ne vėliau kaip nuo 2027 m. birželio 7 d., o vėliau – kasmet pateikia 1 dalyje nurodytą informaciją apie praėjusius kalendorinius metus.

3.   Darbdaviai, turintys 150–249 darbuotojų, ne vėliau kaip nuo 2027 m. birželio 7 d., o vėliau – kas trejus metus pateikia 1 dalyje nurodytą informaciją apie praėjusius kalendorinius metus.

4.   Darbdaviai, turintys 100–149 darbuotojų, ne vėliau kaip nuo 2031 m. birželio 7 d., o vėliau – kas trejus metus pateikia 1 dalyje nurodytą informaciją apie praėjusius kalendorinius metus.

5.   Valstybės narės neužkerta kelio darbdaviams, turintiems mažiau nei 100 darbuotojų, savanoriškai teikti 1 dalyje nustatytą informaciją. Valstybės narės nacionalinėje teisėje gali nustatyti reikalavimą, kad darbdaviai, turintys mažiau nei 100 darbuotojų, pateiktų informaciją apie darbo užmokestį.

6.   Informacijos tikslumą patvirtina darbdavio vadovybė, pasikonsultavusi su darbuotojų atstovais. Darbuotojų atstovams suteikiama galimybė susipažinti su darbdavio taikoma metodika.

7.   Šio straipsnio 1 dalies a–g punktuose nurodyta informacija pranešama institucijai, atsakingai už tokių duomenų rinkimą ir skelbimą pagal 29 straipsnio 3 dalies c punktą. Šio straipsnio 1 dalies a–f punktuose nurodytą informaciją darbdavys gali skelbti savo interneto svetainėje arba ją paviešinti kitu būdu.

8.   Valstybės narės šio straipsnio 1 dalies a–f punktuose nurodytą informaciją gali rinkti pačios, remdamosi administraciniais duomenimis, pavyzdžiui, duomenimis, kuriuos darbdaviai teikia mokesčių ar socialinės apsaugos institucijoms. Informacija viešinama pagal 29 straipsnio 3 dalies c punktą.

9.   Darbdaviai 1 dalies g punkte nurodytą informaciją pateikia visiems savo darbuotojams ir tų darbuotojų atstovams. Darbdaviai, gavę prašymą, pateikia informaciją darbo inspekcijai ir lygybės institucijai. Gavę prašymą, jie pateikia ir ankstesnių ketverių metų informaciją, jei ją turi.

10.   Darbuotojai, darbuotojų atstovai, darbo inspekcijos ir lygybės institucijos turi teisę prašyti darbdavių pateikti papildomų paaiškinimų ir išsamesnės informacijos apie visus pateiktus duomenis, įskaitant paaiškinimus dėl bet kokio vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo. Darbdaviai į tokius prašymus reaguoja per pagrįstą laikotarpį pateikdami pagrįstą atsakymą. Jei vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas nepagrindžiamas objektyviais, lyties požiūriu neutraliais kriterijais, darbdaviai per pagrįstą laikotarpį ištaiso padėtį glaudžiai bendradarbiaudami su darbuotojų atstovais, darbo inspekcija ir (arba) lygybės institucija.

10 straipsnis

Bendras darbo užmokesčio vertinimas

1.   Valstybės narės imasi tinkamų priemonių užtikrinti, kad darbdaviai, kurie pagal 9 straipsnį turi pranešti apie darbo užmokestį, bendradarbiaudami su savo darbuotojų atstovais atliktų bendrą darbo užmokesčio vertinimą, kai esama visų toliau nurodytų sąlygų:

| a) | pranešimas apie darbo užmokestį rodo bent 5 % bet kurios kategorijos darbuotojų vidutinio darbuotojų moterų ir darbuotojų vyrų darbo užmokesčio dydžio skirtumą; |
| --- | --- |

a)

pranešimas apie darbo užmokestį rodo bent 5 % bet kurios kategorijos darbuotojų vidutinio darbuotojų moterų ir darbuotojų vyrų darbo užmokesčio dydžio skirtumą;

| b) | darbdavys tokio vidutinio darbo užmokesčio dydžio skirtumo nepagrindė remdamasis objektyviais, lyties požiūriu neutraliais kriterijais; |
| --- | --- |

b)

darbdavys tokio vidutinio darbo užmokesčio dydžio skirtumo nepagrindė remdamasis objektyviais, lyties požiūriu neutraliais kriterijais;

| c) | darbdavys neištaisė tokio nepagrįsto vidutinio darbo užmokesčio dydžio skirtumo per šešis mėnesius nuo pranešimo apie darbo užmokestį pateikimo dienos. |
| --- | --- |

c)

darbdavys neištaisė tokio nepagrįsto vidutinio darbo užmokesčio dydžio skirtumo per šešis mėnesius nuo pranešimo apie darbo užmokestį pateikimo dienos.

2.   Bendras darbo užmokesčio vertinimas atliekamas siekiant nustatyti, ištaisyti darbuotojų moterų ir darbuotojų vyrų darbo užmokesčio skirtumus, kurie nėra pagrįsti objektyviais, lyties požiūriu neutraliais kriterijais, ir užkirsti kelią tokiems skirtumams, bei apima:

| a) | kiekvienos kategorijos darbuotojų moterų ir darbuotojų vyrų dalies analizę; |
| --- | --- |

a)

kiekvienos kategorijos darbuotojų moterų ir darbuotojų vyrų dalies analizę;

| b) | informaciją apie kiekvienos kategorijos darbuotojų vidutinio darbuotojų moterų ir darbuotojų vyrų darbo užmokesčio dydį ir papildomus arba kintamuosius darbo užmokesčio komponentus; |
| --- | --- |

b)

informaciją apie kiekvienos kategorijos darbuotojų vidutinio darbuotojų moterų ir darbuotojų vyrų darbo užmokesčio dydį ir papildomus arba kintamuosius darbo užmokesčio komponentus;

| c) | kiekvienos kategorijos darbuotojų moterų ir darbuotojų vyrų vidutinio darbo užmokesčio dydžių skirtumus; |
| --- | --- |

c)

kiekvienos kategorijos darbuotojų moterų ir darbuotojų vyrų vidutinio darbo užmokesčio dydžių skirtumus;

| d) | tokių vidutinio darbo užmokesčio dydžių skirtumų priežastis, grindžiamas objektyviais, lyties požiūriu neutraliais kriterijais, jei tokie yra, kaip drauge yra nustatę darbuotojų atstovai ir darbdavys; |
| --- | --- |

d)

tokių vidutinio darbo užmokesčio dydžių skirtumų priežastis, grindžiamas objektyviais, lyties požiūriu neutraliais kriterijais, jei tokie yra, kaip drauge yra nustatę darbuotojų atstovai ir darbdavys;

| e) | darbuotojų moterų ir darbuotojų vyrų, kurie, grįžę iš motinystės ar tėvystės atostogų, vaiko priežiūros atostogų arba slaugos atostogų, pasinaudojo bet kokiu darbo užmokesčio padidėjimu, jei toks padidėjimas atitinkamos kategorijos darbuotojams įvyko atostogų laikotarpiu, dalį; |
| --- | --- |

e)

darbuotojų moterų ir darbuotojų vyrų, kurie, grįžę iš motinystės ar tėvystės atostogų, vaiko priežiūros atostogų arba slaugos atostogų, pasinaudojo bet kokiu darbo užmokesčio padidėjimu, jei toks padidėjimas atitinkamos kategorijos darbuotojams įvyko atostogų laikotarpiu, dalį;

| f) | priemones, skirtas darbo užmokesčio skirtumams šalinti, jei jie nėra pagrįsti objektyviais, lyties požiūriu neutraliais kriterijais; |
| --- | --- |

f)

priemones, skirtas darbo užmokesčio skirtumams šalinti, jei jie nėra pagrįsti objektyviais, lyties požiūriu neutraliais kriterijais;

| g) | ankstesniuose bendruose darbo užmokesčio vertinimuose nurodytų priemonių veiksmingumo vertinimą. |
| --- | --- |

g)

ankstesniuose bendruose darbo užmokesčio vertinimuose nurodytų priemonių veiksmingumo vertinimą.

3.   Darbdaviai pateikia bendrą darbo užmokesčio vertinimą darbuotojams ir darbuotojų atstovams ir pateikia jį stebėsenos įstaigai pagal 29 straipsnio 3 dalies d punktą. Darbdaviai, gavę prašymą, pateikia jį darbo inspekcijai ir lygybės institucijai.

4.   Įgyvendindamas bendro darbo užmokesčio vertinime nustatytas priemones, darbdavys, pagal nacionalinę teisę ir (arba) praktiką glaudžiai bendradarbiaudamas su darbuotojų atstovais, per pagrįstą laikotarpį ištaiso nepagrįstus darbo užmokesčio skirtumus. Darbo inspekcijos ir (arba) lygybės institucijos gali būti paprašyta dalyvauti šiame procese. Priemonių įgyvendinimas apima esamų lyties požiūriu neutralių darbo vertinimo ir pareigybių klasifikavimo sistemų analizę arba tokių sistemų sukūrimą, siekiant užtikrinti, kad darbo užmokesčio srityje nebūtų jokios tiesioginės ar netiesioginės diskriminacijos dėl lyties.

11 straipsnis

Parama darbdaviams, turintiems mažiau nei 250 darbuotojų

Valstybės narės, laikydamosi šioje direktyvoje nustatytų pareigų, techninės pagalbos ir mokymo forma teikia paramą darbdaviams, turintiems mažiau nei 250 darbuotojų, ir atitinkamiems darbuotojų atstovams, kad jiems būtų lengviau laikytis šioje direktyvoje nustatytų įpareigojimų.

12 straipsnis

Duomenų apsauga

1.   Jei taikant priemones, kurių imamasi pagal 7, 9 ir 10 straipsnius, teikiama informacija apima asmens duomenų tvarkymą, ji teikiama pagal Reglamentą (ES) 2016/679.

2.   Asmens duomenys, tvarkomi pagal šios direktyvos 7, 9 arba 10 straipsnį, gali būti naudojami tik vienodo darbo užmokesčio principo taikymo tikslu.

3.   Valstybės narės gali nuspręsti, kad tais atvejais, kai dėl informacijos atskleidimo pagal 7, 9 ir 10 straipsnius būtų tiesiogiai ar netiesiogiai atskleistas darbuotojo, kurio tapatybę būtų įmanoma nustatyti, darbo užmokestis, informacija turi būti prieinama tik darbuotojų atstovams, darbo inspekcijai arba lygybės institucijai. Darbuotojų atstovai ar lygybės institucija konsultuoja darbuotojus dėl galimo ieškinio pagal šią direktyvą, neatskleidžiant faktinio pavienių vienodą ar vienodos vertės darbą atliekančių darbuotojų darbo užmokesčio dydžio. Stebėsenos pagal 29 straipsnį tikslais informacija pateikiama be apribojimų.

13 straipsnis

Socialinis dialogas

Valstybės narės, nedarydamos poveikio socialinių partnerių autonomijai ir laikydamosi nacionalinės teisės bei praktikos, imasi tinkamų priemonių užtikrinti veiksmingą socialinių partnerių dalyvavimą, kai taikytina, jų prašymu aptariant šioje direktyvoje nustatytas teises ir pareigas.

Valstybės narės, nedarydamos poveikio socialinių partnerių autonomijai ir atsižvelgdamos į nacionalinės praktikos įvairovę, imasi tinkamų priemonių, kuriomis būtų remiamas socialinių partnerių vaidmuo ir skatinama naudotis teise į kolektyvines derybas dėl priemonių, skirtų kovai su diskriminacija darbo užmokesčio srityje ir jos neigiamu poveikiu darbo, kurį daugiausia atlieka vienos lyties darbuotojai, vertinimui.

III SKYRIUS

TEISIŲ GYNIMO PRIEMONĖS IR VYKDYMO UŽTIKRINIMAS

14 straipsnis

Teisių gynimas

Valstybės narės užtikrina, kad po galimos taikinimo procedūros visi darbuotojai, laikantys save nukentėjusiais dėl vienodo darbo užmokesčio principo netaikymo, turėtų galimybę inicijuoti teismo procesinius veiksmus dėl teisių ir pareigų, susijusių su vienodo darbo užmokesčio principu, vykdymo užtikrinimu. Tokie procesiniai veiksmai turi būti lengvai prieinami darbuotojams ir jų vardu veikiantiems asmenims net ir pasibaigus darbo santykiams, kurių metu, kaip įtariama, buvo diskriminuojama.

15 straipsnis

Procedūros darbuotojų vardu arba jiems paremti

Valstybės narės užtikrina, kad asociacijos, organizacijos, lygybės institucijos ir darbuotojų atstovai arba kiti juridiniai asmenys, kurie pagal nacionalinėje teisėje nustatytus kriterijus turi teisėtą interesą užtikrinti vyrų ir moterų lygybę, galėtų dalyvauti bet kokiame administraciniame arba teismo procese dėl teisių ar pareigų, susijusių su vienodo darbo užmokesčio principu, įtariamo pažeidimo . Tokie subjektai gali veikti darbuotojo, kuris, kaip įtariama, yra su vienodo darbo užmokesčio principu susijusios teisės ar pareigos pažeidimo auka, vardu arba jį remdami, jei tas asmuo su tuo sutinka.

16 straipsnis

Teisė į kompensaciją

1.   Valstybės narės užtikrina, kad darbuotojas, patyręs žalą dėl bet kurios teisės ar pareigos, susijusios su vienodo darbo užmokesčio principu , pažeidimo, turėtų teisę reikalauti ir gauti visą valstybės narės nustatytą kompensaciją už tą žalą arba tos žalos atlyginimą.

2.   1 dalyje nurodyta kompensacija arba žalos atlyginimas turi būti reali ir veiksminga valstybės narės atgrasomu ir proporcingu būdu nustatyta kompensacija už patirtus nuostolius ir žalą arba jų atlyginimas.

3.   Kompensacija arba žalos atlyginimas užtikrina žalą patyrusiam darbuotojui tokią padėtį, kurioje jis būtų, jei nebūtų buvęs diskriminuojamas dėl lyties arba nebūtų buvusios pažeistos bet kokios teisės ar pareigos, susijusios su vienodo darbo užmokesčio principu. Valstybės narės užtikrina, kad kompensacija arba žalos atlyginimas apimtų visišką nesumokėto darbo užmokesčio ir susijusių premijų ar mokėjimų natūra atgavimą, kompensaciją už prarastas galimybes, neturtinę žalą, bet kokią žalą, sukeltą kitų svarbių veiksnių, kurie gali apimti daugialypę diskriminaciją, taip pat delspinigius.

4.   Kompensacija arba žalos atlyginimas neturi būti ribojami iš anksto nustatant didžiausią viršutinę ribą.

17 straipsnis

Kitos teisių gynimo priemonės

1.   Valstybės narės užtikrina, kad teisių ar pareigų, susijusių su vienodo darbo užmokesčio principu, pažeidimo atveju kompetentingos institucijos ar nacionaliniai teismai, laikydamiesi nacionalinės teisės, ieškovo prašymu ir atsakovo sąskaita galėtų priimti:

| a) | nutartį nutraukti pažeidimą; |
| --- | --- |

a)

nutartį nutraukti pažeidimą;

| b) | nutartį imtis priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad būtų taikomos su vienodo darbo užmokesčio principu susijusios teisės ar pareigos. |
| --- | --- |

b)

nutartį imtis priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad būtų taikomos su vienodo darbo užmokesčio principu susijusios teisės ar pareigos.

2.   Jei atsakovas nesilaiko pagal 1 dalį priimtos nutarties, valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos institucijos ar nacionaliniai teismai galėtų, kai tinkama, priimti nutartį dėl nevienkartinės baudos, kad būtų užtikrintas laikymasis.

18 straipsnis

Įrodinėjimo pareigos perkėlimas

1.   Valstybės narės, atsižvelgdamos į savo nacionalines teismų sistemas, imasi tinkamų priemonių užtikrinti, kad tais atvejais, kai darbuotojai, laikantys save nukentėjusiais dėl to, kad jiems nebuvo taikomas vienodo darbo užmokesčio principas, kompetentingai institucijai ar nacionaliniam teismui nurodo faktines aplinkybes, leidžiančias daryti prielaidą, kad buvo tiesiogiai arba netiesiogiai diskriminuojama, pareiga įrodinėti, kad tiesioginės arba netiesioginės diskriminacijos darbo užmokesčio srityje nebuvo, tektų atsakovui.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad administraciniuose arba teismo procesuose dėl įtariamos tiesioginės arba netiesioginės diskriminacijos darbo užmokesčio srityje, kai darbdavys nesilaikė 5, 6, 7, 9 ir 10 straipsniuose nustatytų darbo užmokesčio skaidrumo pareigų, pareiga įrodinėti, kad tokios diskriminacijos nebuvo, tektų darbdaviui.

Šios dalies pirma pastraipa netaikoma, kai darbdavys įrodo, kad 5, 6, 7, 9 ir 10 straipsniuose nustatytų pareigų pažeidimas buvo akivaizdžiai netyčinis ir nereikšmingas.

3.   Šia direktyva valstybėms narėms neužkertamas kelias nustatyti įrodinėjimo taisykles, kurios būtų palankesnės darbuotojui, pradėjusiam administracinį arba teismo procesą dėl bet kurių teisių ar pareigų, susijusių su vienodo darbo užmokesčio principu, įtariamo pažeidimo.

4.   Valstybėms narėms nebūtina 1 dalies taikyti procedūroms ir procesiniams veiksmams, kai bylos faktines aplinkybes turi ištirti kompetentinga institucija arba nacionalinis teismas.

5.   Šis straipsnis netaikomas baudžiamajam procesui, nebent nacionalinėje teisėje nustatyta kitaip.

19 straipsnis

Vienodo ar vienodos vertės darbo įrodymas

1.   Vertinant, ar darbuotojos moterys ir darbuotojai vyrai atlieka tą patį arba vienodos vertės darbą, vertinimas, ar darbuotojų padėtis yra panaši, neapsiriboja tik tais atvejais, kai darbuotojos moterys ir darbuotojai vyrai dirba tam pačiam darbdaviui, bet apima ir vieną darbo užmokesčio sąlygas nustatantį šaltinį. Vienas šaltinis yra tada, kai juo nustatomi darbo užmokesčio elementai, svarbūs darbuotojams palyginti.

2.   Vertinant, ar darbuotojų padėtis yra panaši, neturi būti apsiribojama darbuotojais, įdarbintais tuo pačiu metu kaip ir atitinkamas darbuotojas.

3.   Jei neįmanoma nustatyti realaus lyginamojo subjekto, įtariamai diskriminacijai darbo užmokesčio srityje įrodyti galima naudoti bet kokius kitus įrodymus, įskaitant statistinius duomenis arba palyginimą, kaip būtų traktuojamas darbuotojas panašioje padėtyje.

20 straipsnis

Galimybė susipažinti su įrodymais

1.   Valstybės narės užtikrina, kad atliekant procesinius veiksmus dėl ieškinio dėl vienodo darbo užmokesčio, kompetentingos institucijos ir nacionaliniai teismai galėtų priimti nutartį, kad atsakovas atskleistų visus jo kontroliuojamus svarbius įrodymus, laikantis nacionalinės teisės ir praktikos.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos ir nacionaliniai teismai turėtų įgaliojimus priimti nutartį, kad būtų atskleisti įrodymai, apimantys konfidencialią informaciją, jei jie mano, kad tie įrodymai gali būti svarbūs nagrinėjant ieškinį dėl vienodo darbo užmokesčio. Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos ar nacionaliniai teismai, priimdami nutartį atskleisti tokią informaciją, turėtų veiksmingų priemonių tokiai informacijai apsaugoti, laikantis nacionalinių procedūrinių taisyklių.

3.   Šiuo straipsniu valstybėms narėms neužkertamas kelias palikti galioti arba nustatyti ieškovams palankesnes taisykles.

21 straipsnis

Senaties terminai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėse taisyklėse, taikomose ieškinių dėl vienodo darbo užmokesčio pateikimo terminams, būtų nustatoma, kada tokie terminai pradedami skaičiuoti, nustatoma jų trukmė ir aplinkybės, kuriomis jie gali būti sustabdyti arba laikinai sustabdyti. Senaties terminai nepradedami skaičiuoti anksčiau, nei ieškovas sužino apie pažeidimą arba pagrįstai galima manyti, kad jis apie jį žino. Valstybės narės gali nuspręsti, kad senaties terminai nepradedami skaičiuoti tol, kol pažeidimas vis dar vykdomas, arba anksčiau nei baigiasi darbo sutarties galiojimas ar darbo santykiai. Tokie senaties terminai negali būti trumpesni kaip treji metai.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad senaties terminas būtų sustabdytas arba, atsižvelgiant į nacionalinę teisę, laikinai sustabdytas, kai tik ieškovas imasi veiksmų pranešdamas apie skundą darbdaviui arba inicijuodamas procesinius veiksmus teisme – tiesiogiai arba per darbuotojų atstovus, darbo inspekciją ar lygybės instituciją.

3.   Šis straipsnis netaikomas taisyklėms dėl ieškinių galiojimo pabaigos.

22 straipsnis

Teismo išlaidos

Valstybės narės užtikrina, kad tuo atveju, kai atsakovas laimi byloje, susijusioje su ieškiniu dėl diskriminacijos darbo užmokesčio srityje, nacionaliniai teismai pagal nacionalinę teisę galėtų įvertinti, ar pralaimėjęs ieškovas turėjo pagrįstų priežasčių pateikti ieškinį, ir, jei taip, ar tikslinga nereikalauti, kad tas ieškovas padengtų su procesu susijusias išlaidas.

23 straipsnis

Sankcijos

1.   Valstybės narės nustato taisykles dėl veiksmingų, proporcingų ir atgrasomų sankcijų, taikytinų už teisių ir pareigų, susijusių su vienodo darbo užmokesčio principu, pažeidimus. Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad tos taisyklės būtų įgyvendinamos, ir nedelsdamos praneša Komisijai apie tas taisykles bei tas priemones ir apie visus vėlesnius joms įtakos turinčius pakeitimus.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad 1 dalyje nurodytomis sankcijomis būtų užtikrintas realus atgrasomasis poveikis teisių ir pareigų, susijusių su vienodo darbo užmokesčio principu, pažeidimų atžvilgiu. Tos sankcijos apima baudas, kurios nustatomos remiantis nacionaline teise.

3.   Nustatant 1 dalyje nurodytas sankcijas atsižvelgiama į visas atitinkamas sunkinančias ar lengvinančias aplinkybes, susijusias su konkrečiu pažeidimu, kuris gali apimti daugialypę diskriminaciją.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad už pakartotinius teisių ir pareigų, susijusių su vienodo darbo užmokesčio principu, pažeidimus būtų taikomos konkrečios sankcijos .

5.   Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad pagal šį straipsnį numatytos sankcijos būtų veiksmingai taikomos praktikoje.

24 straipsnis

Vienodo darbo užmokesčio nuostatos viešojo pirkimo ir koncesijos sutartyse

1.   Tinkamos priemonės, kurių valstybės narės imasi pagal Direktyvos 2014/23/ES 30 straipsnio 3 dalį, Direktyvos 2014/24/ES 18 straipsnio 2 dalį ir Direktyvos 2014/25/ES 36 straipsnio 2 dalį, apima priemones, kuriomis užtikrinama, kad vykdydami viešojo pirkimo ar koncesijos sutartis ekonominės veiklos vykdytojai laikytųsi su vienodo darbo užmokesčio principu susijusių pareigų.

2.   Valstybės narės apsvarsto galimybę reikalauti, kad perkančiosios organizacijos nustatytų atitinkamai sankcijas ir sutarties nutraukimo sąlygas, taip užtikrinant, kad viešojo pirkimo ir koncesijos sutartyse būtų laikomasi vienodo darbo užmokesčio principo. Kai valstybių narių institucijos veikia pagal Direktyvos 2014/23/ES 38 straipsnio 7 dalies a punktą, Direktyvos 2014/24/ES 57 straipsnio 4 dalies a punktą arba Direktyvos 2014/25/ES 80 straipsnio 1 dalį kartu su Direktyvos 2014/24/ES 57 straipsnio 4 dalies a punktu, perkančiosios organizacijos gali pašalinti arba gali būti valstybių narių įpareigotos pašalinti ekonominės veiklos vykdytoją iš viešojo pirkimo procedūros, jei jos gali tinkamomis priemonėmis įrodyti šio straipsnio 1 dalyje nurodytų pareigų pažeidimą, susijusį su darbo užmokesčio skaidrumo pareigų nesilaikymu arba bet kurios darbuotojų kategorijos 5 % ar didesniu darbo užmokesčio atotrūkiu, kurio darbdavys nepagrindžia objektyviais ir lyties požiūriu neutraliais kriterijais. Tai nedaro poveikio kitoms Direktyvoje 2014/23/ES, 2014/24/ES arba 2014/25/ES nustatytoms teisėms ir pareigoms.

25 straipsnis

Viktimizacija ir apsauga nuo mažiau palankaus požiūrio

1.   Darbuotojai ir jų atstovai negali būti traktuojami mažiau palankiai dėl to, kad jie pasinaudojo savo teisėmis, susijusiomis su vienodu darbo užmokesčiu, arba parėmė kitą asmenį apsaugant to asmens teises.

2.   Valstybės narės į savo nacionalines teisines sistemas įtraukia priemones, kurios būtinos darbuotojams, įskaitant darbuotojus, kurie yra darbuotojų atstovai , apsaugoti nuo atleidimo iš darbo ar kitokio darbdavio priešiško elgesio jam reaguojant į skundą darbdavio organizacijoje arba į bet kokį administracinį ar teismo procesą siekiant užtikrinti teisių ar pareigų, susijusių su vienodo darbo užmokesčio principu, vykdymą.

26 straipsnis

Ryšys su Direktyva 2006/54/EB

Šios direktyvos III skyrius taikomas procesiniams veiksmams dėl teisių ar pareigų, susijusių su vienodo darbo užmokesčio principu, nustatytu Direktyvos 2006/54/EB 4 straipsnyje.

IV SKYRIUS

HORIZONTALIOSIOS NUOSTATOS

27 straipsnis

Apsaugos lygis

1.   Valstybės narės gali priimti arba palikti galioti nuostatas, kurios darbuotojams yra palankesnės nei nustatytosios šioje direktyvoje.

2.   Šios direktyvos įgyvendinimas jokiomis aplinkybėmis nesuteikia pagrindo mažinti apsaugos lygį šios direktyvos taikymo srityse.

28 straipsnis

Lygybės institucijos

1.   Nedarant poveikio darbo inspekcijų ar kitų darbuotojų teises ginančių įstaigų, įskaitant socialinius partnerius, kompetencijai, įsteigtos lygybės institucijos laikomos kompetentingomis klausimais, patenkančiais į šios direktyvos taikymo sritį.

2.   Valstybės narės, laikydamosi nacionalinės teisės ir praktikos, imasi aktyvių priemonių, kad užtikrintų glaudų darbo inspekcijų, lygybės institucijų ir, kai taikytina, socialinių partnerių bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą, kiek tai susiję su vienodo darbo užmokesčio principu.

3.   Valstybės narės suteikia savo lygybės institucijoms pakankamai išteklių, būtinų, kad jos galėtų veiksmingai vykdyti savo funkcijas, susijusias su pagarba teisei į vienodą darbo užmokestį.

29 straipsnis

Stebėsena ir informuotumo didinimas

1.   Valstybės narės užtikrina nuoseklią ir koordinuotą vienodo darbo užmokesčio principo taikymo stebėseną ir rėmimą ir užtikrina, kad būtų vykdomos visos galimos teisių gynimo priemonės.

2.   Kiekviena valstybė narė paskiria įstaigą, kuri stebėtų ir remtų nacionalinių priemonių, kuriomis įgyvendinama ši direktyva, įgyvendinimą (toliau – stebėsenos įstaiga), ir imasi būtinų priemonių tinkamam jos veikimui užtikrinti. Stebėsenos įstaiga gali būti esamos nacionalinio lygmens įstaigos ar struktūros dalis. Valstybės narės gali paskirti daugiau nei vieną įstaigą informuotumo didinimo ir duomenų rinkimo tikslu, jei 3 dalies b, c ir e punktuose numatytas stebėsenos ir analizės funkcijas užtikrina centrinė įstaiga.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad stebėsenos įstaigos užduotys, be kita ko, būtų:

| a) | didinti viešųjų ir privačiųjų įmonių bei organizacijų, socialinių partnerių ir visuomenės informuotumą, kad būtų skatinamas vienodo darbo užmokesčio principas ir teisė į darbo užmokesčio skaidrumą, be kita ko, sprendžiant daugialypės diskriminacijos, susijusios su vienodu darbo užmokesčiu už vienodą arba vienodos vertės darbą, problemą; |
| --- | --- |

a)

didinti viešųjų ir privačiųjų įmonių bei organizacijų, socialinių partnerių ir visuomenės informuotumą, kad būtų skatinamas vienodo darbo užmokesčio principas ir teisė į darbo užmokesčio skaidrumą, be kita ko, sprendžiant daugialypės diskriminacijos, susijusios su vienodu darbo užmokesčiu už vienodą arba vienodos vertės darbą, problemą;

| b) | analizuoti vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkio priežastis ir parengti priemones, kurios padėtų įvertinti darbo užmokesčio nelygybę, pasinaudojant visų pirma EIGE analitinio darbo rezultatais ir jo priemonėmis; |
| --- | --- |

b)

analizuoti vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkio priežastis ir parengti priemones, kurios padėtų įvertinti darbo užmokesčio nelygybę, pasinaudojant visų pirma EIGE analitinio darbo rezultatais ir jo priemonėmis;

| c) | rinkti iš darbdavių pagal 9 straipsnio 7 dalį gautus duomenis ir nedelsiant paskelbti 9 straipsnio 1 dalies a–f punktuose nurodytus duomenis lengvai prieinamu ir naudotojui patogiu būdu, kad būtų galima palyginti atitinkamos valstybės narės darbdavius, sektorius ir regionus ir užtikrinti, kad būtų prieinama ankstesnių ketverių metų informacija, jei ji turima; |
| --- | --- |

c)

rinkti iš darbdavių pagal 9 straipsnio 7 dalį gautus duomenis ir nedelsiant paskelbti 9 straipsnio 1 dalies a–f punktuose nurodytus duomenis lengvai prieinamu ir naudotojui patogiu būdu, kad būtų galima palyginti atitinkamos valstybės narės darbdavius, sektorius ir regionus ir užtikrinti, kad būtų prieinama ankstesnių ketverių metų informacija, jei ji turima;

| d) | rinkti bendro darbo užmokesčio vertinimo ataskaitas pagal 10 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

d)

rinkti bendro darbo užmokesčio vertinimo ataskaitas pagal 10 straipsnio 3 dalį;

| e) | kaupti duomenis apie kompetentingoms institucijoms, įskaitant lygybės institucijas, pateiktų skundų dėl diskriminacijos darbo užmokesčio srityje ir nacionaliniuose teismuose pareikštų ieškinių skaičių ir rūšis. |
| --- | --- |

e)

kaupti duomenis apie kompetentingoms institucijoms, įskaitant lygybės institucijas, pateiktų skundų dėl diskriminacijos darbo užmokesčio srityje ir nacionaliniuose teismuose pareikštų ieškinių skaičių ir rūšis.

4.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2028 m. birželio 7 d., o vėliau – kas dvejus metus, vienu kartu pateikia Komisijai 3 dalies c, d ir e punktuose nurodytus duomenis .

30 straipsnis

Kolektyvinės derybos ir veiksmai

Ši direktyva jokiu būdu nedaro poveikio teisei derėtis dėl kolektyvinių sutarčių, jas sudaryti ir užtikrinti jų vykdymą arba imtis kolektyvinių veiksmų pagal nacionalinę teisę ar praktiką.

31 straipsnis

Statistika

Valstybės narės kasmet pateikia Komisijai (Eurostatui) naujausius nacionalinius duomenis, naudojamus apskaičiuojant nekoreguotąjį vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį. Tie statistiniai duomenys suskirstomi pagal lytį, ekonomikos sektorių, darbo laiką (visą darbo laiką / ne visą darbo laiką), ekonominę kontrolę (viešoji / privačioji nuosavybė) bei amžių ir apskaičiuojami kasmet.

Pirmoje pastraipoje nurodyti duomenys perduodami nuo 2028 m. sausio 31 d. už 2026 m. ataskaitinius metus.

32 straipsnis

Informacijos sklaida

Valstybės narės imasi aktyvių priemonių užtikrinti, kad pagal šią direktyvą priimtos nuostatos drauge su atitinkamomis jau galiojančiomis nuostatomis būtų visomis tinkamomis priemonėmis paviešintos atitinkamiems jų teritorijoje esantiems asmenims.

33 straipsnis

Įgyvendinimas

Įgyvendinti šią direktyvą valstybės narės gali pavesti socialiniams partneriams, laikydamosi nacionalinės teisės ir (arba) praktikos dėl socialinių partnerių vaidmens, jei valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, kad būtų nuolat užtikrinami šia direktyva siekiami rezultatai. Socialiniams partneriams pavestos įgyvendinimo užduotys gali apimti:

| a) | analitinių priemonių arba metodikų rengimą, kaip nurodyta 4 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

a)

analitinių priemonių arba metodikų rengimą, kaip nurodyta 4 straipsnio 2 dalyje;

| b) | finansines sankcijas, lygiavertes baudoms, su sąlyga, kad jos yra veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. |
| --- | --- |

b)

finansines sankcijas, lygiavertes baudoms, su sąlyga, kad jos yra veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos.

34 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip 2026 m. birželio 7 d. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.

Informuodamos Komisiją valstybės narės taip pat pateikia jai savo atlikto perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių poveikio darbuotojams ir mažiau nei 250 darbuotojų turintiems darbdaviams vertinimo rezultatų santrauką ir nurodo, kur toks vertinimas paskelbtas.

2.   Valstybės narės, priimdamos 1 dalyje nurodytas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

35 straipsnis

Ataskaitų teikimas ir peržiūra

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2031 m. birželio 7 d. informuoja Komisiją apie šios direktyvos įgyvendinimą ir jos praktinį poveikį.

2.   Komisija ne vėliau kaip 2033 m. birželio 7 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą. Ataskaitoje, inter alia, išnagrinėjamos 9 ir 10 straipsniuose numatytos darbdaviui taikomos ribos, taip pat 10 straipsnio 1 dalyje numatytas 5 % kriterijus bendram darbo užmokesčio vertinimui atlikti. Komisija prireikus pasiūlo bet kokius teisėkūros procedūra priimamus pakeitimus, kurie, jos nuomone, yra reikalingi atsižvelgiant į tą ataskaitą.

36 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

37 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Strasbūre 2023 m. gegužės 10 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. ROSWALL

---

(1)  
  OL C 341, 2021 8 24, p. 84.

1

(2)  
  2023 m. kovo 30 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2023 m. balandžio 24 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  1996 m. balandžio 30 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje P prieš S, C-13/94, ECLI:EU:C:1996:170; 2004 m. sausio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje K.B., C-117/01, ECLI:EU:C:2004:7; 2006 m. balandžio 27 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Richards, C-423/04, ECLI:EU:C:2006:256; 2018 m. birželio 26 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje M.B., C-451/16, ECLI:EU:C:2018:492.

3

Richards

(4)  
  2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (OL L 204, 2006 7 26, p. 23).

4

(5)  
  1986 m. liepos 3 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Lawrie-Blum, 66/85, ECLI:EU:C:1986:284; 2010 m. spalio 14 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Union Syndicale Solidaires Isère, C-428/09, ECLI:EU: C:2010:612; 2014 m. gruodžio 4 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje FNV Kunsten Informatie en Media, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411; 2015 m. liepos 9 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Balkaya, C-229/14, ECLI:EU:C:2015:455; 2016 m. lapkričio 17 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Betriebsrat der Ruhrlandklinik, C-216/15, ECLI:EU:C:2016:883; 2020 m. liepos 16 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Governo della Repubblica italiana (Italijos taikos teisėjų statusas), C-658/18, ECLI:EU:C:2020:572.

5

Lawrie-Blum,

Union Syndicale Solidaires Isère

FNV Kunsten Informatie en Media

Balkaya

Betriebsrat der Ruhrlandklinik

Governo della Repubblica italiana (Italijos taikos teisėjų statusas)

(6)  Pavyzdžiui, 1982 m. vasario 9 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Garland, C-12/81, ECLI:EU:C:1982:44; 1982 m. birželio 9 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Europos Bendrijų Komisija prieš Liuksemburgo Didžiąją Hercogystę, C-58/81, ECLI:EU:C:1982:215; 1989 m. liepos 13 d. Teisingumo Teismo sprendimas bylojeRinner-Kühn, C-171/88, ECLI:EU:C:1989:328; 1990 m. birželio 27 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Kowalska, C-33/89, ECLI:EU:C:1990:265; 1992 m. birželio 4 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Bötel, C-360/90, ECLI:EU:C:1992:246; 1996 m. vasario 13 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Gillespie ir kt., C-342/93, ECLI:EU:C:1996:46; 1996 m. kovo 7 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Freers ir Speckmann, C-278/93, ECLI:EU:C:1996:83; 2004 m. kovo 30 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Alabaster, C-147/02, ECLI:EU:C:2004:192.

6

Garland

Europos Bendrijų Komisija prieš Liuksemburgo Didžiąją Hercogystę

Rinner-Kühn

Kowalska

Bötel

Gillespie ir kt.

Freers ir Speckmann

Alabaster

(7)  
  2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyva 2000/43/EB, įgyvendinanti vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (OL L 180, 2000 7 19, p. 22).

7

(8)  
  2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyva 2000/78/EB, nustatanti vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (OL L 303, 2000 12 2, p. 16).

8

(9)  
  2002 m. rugsėjo 17 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Lawrence and others, C-320/00, ECLI:EU:C:2002:498.

9

Lawrence and others

(10)  
  1980 m. kovo 27 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Macarthys Ltd, C-129/79, ECLI:EU:C:1980:103.

10

Macarthys Ltd

(11)  
  2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžties (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).

11

(12)  
  2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2102 dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo (OL L 327, 2016 12 2, p. 1).

12

(13)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/34/ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB ir panaikinamos Tarybos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB (OL L 182, 2013 6 29, p. 19).

13

(14)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

14

(15)  
  2015 m. gruodžio 17 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Arjona Camacho, C-407/14, ECLI:EU:C:2015:831, 45 punktas.

15

Arjona Camacho

(16)  
  1989 m. spalio 17 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Danfoss, C-109/88, ECLI:EU:C:1989:383.

16

Danfoss

(17)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES dėl koncesijos sutarčių suteikimo (OL L 94, 2014 3 28, p. 1).

17

(18)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

18

(19)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 243).

19

(20)  
  2019 m. birželio 20 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Hakelbracht ir kt., C-404/18, ECLI:EU:2019:523.

20

(21)  
  1999 m. kovo 9 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 530/1999 dėl darbo užmokesčio struktūros ir darbo kaštų statistikos (OL L 63, 1999 3 12, p. 6).

21

(22)  
  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos, panaikinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1101/2008 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos ir Tarybos sprendimą 89/382/EEB, Euratomas, įsteigiantį Europos Bendrijų statistikos programų komitetą (OL L 87, 2009 3 31, p. 164).

22

(23)  
  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

23

(24)  
  1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyva 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo (dešimtoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (OL L 348, 1992 11 28, p. 1).

24

(25)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1158 dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2010/18/ES (OL L 188, 2019 7 12, p. 79).

25

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 132/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 132/45

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/971

2023 m. gegužės 10 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas („Cedro di Santa Maria del Cedro“ (SKVN))

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Italijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Cedro di Santa Maria del Cedro“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Italijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Cedro di Santa Maria del Cedro“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2);

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Cedro di Santa Maria del Cedro“ turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Cedro di Santa Maria del Cedro“ turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įregistruojamas pavadinimas „Cedro di Santa Maria del Cedro“ (SKVN).

Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas – tai produkto, priklausančio Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (3) XI priede nurodytai 1.6 klasei „Vaisiai, daržovės ir grūdai, švieži arba perdirbti, pavadinimas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. gegužės 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  OL C 25, 2023 1 24, p. 12.

2

(3)  
  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).

3

---

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 132/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 132/46

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/972

2023 m. gegužės 10 d.

kuriuo leidžiama pateikti rinkai Labisia pumila vandeninį etanolio ekstraktą kaip naują maisto produktą ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/2470

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/2283 dėl naujų maisto produktų, iš dalies keičiantį Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1169/2011 ir panaikinantį Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97 ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1852/2001 (1), ypač į jo 12 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (ES) 2015/2283 nustatyta, kad pateikti Sąjungos rinkai galima tik leidžiamus naudoti ir į Sąjungos naujų maisto produktų sąrašą įtrauktus naujus maisto produktus; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (ES) 2015/2283 nustatyta, kad pateikti Sąjungos rinkai galima tik leidžiamus naudoti ir į Sąjungos naujų maisto produktų sąrašą įtrauktus naujus maisto produktus;

| (2) | pagal Reglamento (ES) 2015/2283 8 straipsnį Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/2470 (2) buvo nustatytas Sąjungos naujų maisto produktų sąrašas; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) 2015/2283 8 straipsnį Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/2470 (2) buvo nustatytas Sąjungos naujų maisto produktų sąrašas;

| (3) | 2019 m. spalio 7 d. bendrovė „Medika Natura Sdn. Bhd.“ (toliau – pareiškėja, iš pradžių – „Orchid Life Sdn Bhd“) pagal Reglamento (ES) 2015/2283 10 straipsnio 1 dalį pateikė Komisijai paraišką leisti pateikti Sąjungos rinkai Labisia pumila vandeninį etanolio ekstraktą kaip naują maisto produktą. Pareiškėja paprašė leisti Labisia pumila vandeninį etanolio ekstraktą naudoti maisto papilduose, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/46/EB (3), skirtuose vartoti suaugusiesiems, išskyrus nėščias ir žindančias moteris, neviršijant 750 mg per parą; |
| --- | --- |

(3)

2019 m. spalio 7 d. bendrovė „Medika Natura Sdn. Bhd.“ (toliau – pareiškėja, iš pradžių – „Orchid Life Sdn Bhd“) pagal Reglamento (ES) 2015/2283 10 straipsnio 1 dalį pateikė Komisijai paraišką leisti pateikti Sąjungos rinkai Labisia pumila vandeninį etanolio ekstraktą kaip naują maisto produktą. Pareiškėja paprašė leisti Labisia pumila vandeninį etanolio ekstraktą naudoti maisto papilduose, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/46/EB (3), skirtuose vartoti suaugusiesiems, išskyrus nėščias ir žindančias moteris, neviršijant 750 mg per parą;

| (4) | 2019 m. spalio 7 d. pareiškėja taip pat pateikė Komisijai prašymą apsaugoti nuosavybinius duomenis, t. y. farmakokinetikos tyrimą su žiurkėmis (4), bakterijų grįžtamųjų mutacijų bandymą (5), žinduolių chromosomų aberacijų bandymą in vitro (6), žinduolių eritrocitų mikrobranduolių bandymą su pelėmis (7), kartotinių dozių (90 dienų) toksiškumo per virškinimo traktą tyrimą su žiurkėmis (8), tirpumo bandymą (9), mikrobranduolių tyrimą in vitro (10) ir vienų metų trukmės lėtinio toksiškumo bandymą (11); |
| --- | --- |

(4)

2019 m. spalio 7 d. pareiškėja taip pat pateikė Komisijai prašymą apsaugoti nuosavybinius duomenis, t. y. farmakokinetikos tyrimą su žiurkėmis (4), bakterijų grįžtamųjų mutacijų bandymą (5), žinduolių chromosomų aberacijų bandymą in vitro (6), žinduolių eritrocitų mikrobranduolių bandymą su pelėmis (7), kartotinių dozių (90 dienų) toksiškumo per virškinimo traktą tyrimą su žiurkėmis (8), tirpumo bandymą (9), mikrobranduolių tyrimą in vitro (10) ir vienų metų trukmės lėtinio toksiškumo bandymą (11);

| (5) | 2020 m. balandžio 14 d. Komisija paprašė Europos maisto saugos tarnybos (toliau – Tarnyba) atlikti Labisia pumila vandeninio etanolio ekstrakto kaip naujo maisto produkto vertinimą; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. balandžio 14 d. Komisija paprašė Europos maisto saugos tarnybos (toliau – Tarnyba) atlikti Labisia pumila vandeninio etanolio ekstrakto kaip naujo maisto produkto vertinimą;

| (6) | 2022 m. rugsėjo 28 d. Tarnyba pagal Reglamento (ES) 2015/2283 11 straipsnį priėmė mokslinę nuomonę dėl Labisia pumila vandeninio etanolio ekstrakto kaip naujo maisto produkto pagal Reglamentą (ES) 2015/2283 saugos („Safety of an aqueous ethanolic extract of Labisia pumila as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283“) (12); |
| --- | --- |

(6)

2022 m. rugsėjo 28 d. Tarnyba pagal Reglamento (ES) 2015/2283 11 straipsnį priėmė mokslinę nuomonę dėl Labisia pumila vandeninio etanolio ekstrakto kaip naujo maisto produkto pagal Reglamentą (ES) 2015/2283 saugos („Safety of an aqueous ethanolic extract of Labisia pumila as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283“) (12);

| (7) | mokslinėje nuomonėje Tarnyba padarė išvadą, kad Labisia pumila (viso augalo) vandeninis etanolio ekstraktas (1:1), sumaišytas su maltodekstrinu (2:1), naudojamu kaip pagalbinė džiovinimo priemonė, yra saugus tikslinei populiacijai, kai jo kiekis neviršija 350 mg per parą. Todėl ta mokslinė nuomonė yra pakankamas pagrindas nustatyti, kad Labisia pumila vandeninis etanolio ekstraktas, naudojamas maisto papilduose, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/46/EB, skirtuose vartoti suaugusiesiems, išskyrus nėščias ir žindančias moteris, neviršijant 350 mg per parą, atitinka jo pateikimo rinkai sąlygas pagal Reglamento (ES) 2015/2283 12 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(7)

mokslinėje nuomonėje Tarnyba padarė išvadą, kad Labisia pumila (viso augalo) vandeninis etanolio ekstraktas (1:1), sumaišytas su maltodekstrinu (2:1), naudojamu kaip pagalbinė džiovinimo priemonė, yra saugus tikslinei populiacijai, kai jo kiekis neviršija 350 mg per parą. Todėl ta mokslinė nuomonė yra pakankamas pagrindas nustatyti, kad Labisia pumila vandeninis etanolio ekstraktas, naudojamas maisto papilduose, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/46/EB, skirtuose vartoti suaugusiesiems, išskyrus nėščias ir žindančias moteris, neviršijant 350 mg per parą, atitinka jo pateikimo rinkai sąlygas pagal Reglamento (ES) 2015/2283 12 straipsnio 1 dalį;

| (8) | mokslinėje nuomonėje Tarnyba taip pat pažymėjo, kad jos išvada dėl naujo maisto produkto saugos buvo pagrįsta tirpumo bandymu ir toksikologine informacija (farmakokinetikos, genotoksiškumo, poūmio toksiškumo ir lėtinio toksiškumo per virškinimo traktą tyrimais), be kurių ji nebūtų galėjusi įvertinti naujo maisto produkto ir padaryti išvadų; |
| --- | --- |

(8)

mokslinėje nuomonėje Tarnyba taip pat pažymėjo, kad jos išvada dėl naujo maisto produkto saugos buvo pagrįsta tirpumo bandymu ir toksikologine informacija (farmakokinetikos, genotoksiškumo, poūmio toksiškumo ir lėtinio toksiškumo per virškinimo traktą tyrimais), be kurių ji nebūtų galėjusi įvertinti naujo maisto produkto ir padaryti išvadų;

| (9) | Komisija paprašė pareiškėjo išsamiau paaiškinti pateiktą pagrindimą dėl nuosavybės teisių į šiuos duomenis ir tyrimus ir paaiškinti teiginį dėl išimtinių teisių jais remtis pagal Reglamento (ES) 2015/2283 26 straipsnio 2 dalies b punktą; |
| --- | --- |

(9)

Komisija paprašė pareiškėjo išsamiau paaiškinti pateiktą pagrindimą dėl nuosavybės teisių į šiuos duomenis ir tyrimus ir paaiškinti teiginį dėl išimtinių teisių jais remtis pagal Reglamento (ES) 2015/2283 26 straipsnio 2 dalies b punktą;

| (10) | pareiškėja pareiškė, kad paraiškos pateikimo metu ji turėjo nuosavybės teisę į farmakokinetikos tyrimą su žiurkėmis, bakterijų grįžtamųjų mutacijų bandymą, žinduolių chromosomų aberacijų bandymą in vitro, žinduolių eritrocitų mikrobranduolių bandymą su pelėmis, kartotinių dozių (90 dienų) toksiškumo per virškinimo traktą tyrimą su žiurkėmis, tirpumo bandymą, mikrobranduolių tyrimą in vitro ir vienų metų trukmės lėtinio toksiškumo bandymą ir turėjo išimtinę teisę jais naudotis, ir kad trečiosios šalys negali teisėtai susipažinti su šiais duomenimis ir tyrimais, jais naudotis arba remtis; |
| --- | --- |

(10)

pareiškėja pareiškė, kad paraiškos pateikimo metu ji turėjo nuosavybės teisę į farmakokinetikos tyrimą su žiurkėmis, bakterijų grįžtamųjų mutacijų bandymą, žinduolių chromosomų aberacijų bandymą in vitro, žinduolių eritrocitų mikrobranduolių bandymą su pelėmis, kartotinių dozių (90 dienų) toksiškumo per virškinimo traktą tyrimą su žiurkėmis, tirpumo bandymą, mikrobranduolių tyrimą in vitro ir vienų metų trukmės lėtinio toksiškumo bandymą ir turėjo išimtinę teisę jais naudotis, ir kad trečiosios šalys negali teisėtai susipažinti su šiais duomenimis ir tyrimais, jais naudotis arba remtis;

| (11) | Komisija įvertino visą pareiškėjos pateiktą informaciją ir padarė išvadą, kad pareiškėja pateikė pakankamą pagrindimą, jog įvykdė Reglamento (ES) 2015/2283 26 straipsnio 2 dalyje nustatytus reikalavimus. Todėl farmakokinetikos tyrimas su žiurkėmis, bakterijų grįžtamųjų mutacijų bandymas, žinduolių chromosomų aberacijų bandymas in vitro, žinduolių eritrocitų mikrobranduolių bandymas su pelėmis, kartotinių dozių (90 dienų) toksiškumo per virškinimo traktą tyrimas su žiurkėmis, tirpumo bandymas, mikrobranduolių tyrimas in vitro ir vienų metų trukmės lėtinio toksiškumo bandymas turėtų būti apsaugoti pagal Reglamento (ES) 2015/2283 27 straipsnio 1 dalį. Todėl penkerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo pateikti Sąjungos rinkai Labisia pumila vandeninį etanolio ekstraktą turėtų būti leidžiama tik pareiškėjai; |
| --- | --- |

(11)

Komisija įvertino visą pareiškėjos pateiktą informaciją ir padarė išvadą, kad pareiškėja pateikė pakankamą pagrindimą, jog įvykdė Reglamento (ES) 2015/2283 26 straipsnio 2 dalyje nustatytus reikalavimus. Todėl farmakokinetikos tyrimas su žiurkėmis, bakterijų grįžtamųjų mutacijų bandymas, žinduolių chromosomų aberacijų bandymas in vitro, žinduolių eritrocitų mikrobranduolių bandymas su pelėmis, kartotinių dozių (90 dienų) toksiškumo per virškinimo traktą tyrimas su žiurkėmis, tirpumo bandymas, mikrobranduolių tyrimas in vitro ir vienų metų trukmės lėtinio toksiškumo bandymas turėtų būti apsaugoti pagal Reglamento (ES) 2015/2283 27 straipsnio 1 dalį. Todėl penkerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo pateikti Sąjungos rinkai Labisia pumila vandeninį etanolio ekstraktą turėtų būti leidžiama tik pareiškėjai;

| (12) | tačiau leidimas tik pareiškėjai pateikti rinkai Labisia pumila vandeninį etanolio ekstraktą ir tik pareiškėjos naudai naudoti pareiškėjos dokumentų rinkinyje pateiktus duomenis neužkerta kelio kitiems pareiškėjams pateikti paraišką leisti pateikti rinkai tą patį naują maisto produktą, jei jų paraiška yra pagrįsta teisėtai gauta informacija, kuria pagrindžiamas toks leidimas; |
| --- | --- |

(12)

tačiau leidimas tik pareiškėjai pateikti rinkai Labisia pumila vandeninį etanolio ekstraktą ir tik pareiškėjos naudai naudoti pareiškėjos dokumentų rinkinyje pateiktus duomenis neužkerta kelio kitiems pareiškėjams pateikti paraišką leisti pateikti rinkai tą patį naują maisto produktą, jei jų paraiška yra pagrįsta teisėtai gauta informacija, kuria pagrindžiamas toks leidimas;

| (13) | tikslinga, kad Labisia pumila vandeninio etanolio ekstrakto kaip naujo maisto produkto įtraukimas į Sąjungos naujų maisto produktų sąrašą apimtų Reglamento (ES) 2015/2283 9 straipsnio 3 dalyje nurodytą informaciją. Šiuo atžvilgiu, laikantis pareiškėjos pasiūlytų ir Tarnybos įvertintų maisto papildų, kurių sudėtyje yra Labisia pumila vandeninio etanolio ekstrakto, naudojimo sąlygų, vartotojus, naudojant tinkamą etiketę, būtina informuoti, kad maisto papildus, kurių sudėtyje yra Labisia pumila vandeninio etanolio ekstrakto, turėtų vartoti tik suaugusieji, išskyrus nėščias ir žindančias moteris; |
| --- | --- |

(13)

tikslinga, kad Labisia pumila vandeninio etanolio ekstrakto kaip naujo maisto produkto įtraukimas į Sąjungos naujų maisto produktų sąrašą apimtų Reglamento (ES) 2015/2283 9 straipsnio 3 dalyje nurodytą informaciją. Šiuo atžvilgiu, laikantis pareiškėjos pasiūlytų ir Tarnybos įvertintų maisto papildų, kurių sudėtyje yra Labisia pumila vandeninio etanolio ekstrakto, naudojimo sąlygų, vartotojus, naudojant tinkamą etiketę, būtina informuoti, kad maisto papildus, kurių sudėtyje yra Labisia pumila vandeninio etanolio ekstrakto, turėtų vartoti tik suaugusieji, išskyrus nėščias ir žindančias moteris;

| (14) | Labisia pumila vandeninis etanolio ekstraktas turėtų būti įtrauktas į Įgyvendinimo reglamente (ES) 2017/2470 nustatytą Sąjungos naujų maisto produktų sąrašą. Todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/2470 priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(14)

Labisia pumila vandeninis etanolio ekstraktas turėtų būti įtrauktas į Įgyvendinimo reglamente (ES) 2017/2470 nustatytą Sąjungos naujų maisto produktų sąrašą. Todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/2470 priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (15) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(15)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Labisia pumila vandeninį etanolio ekstraktą leidžiama pateikti Sąjungos rinkai.

Labisia pumila vandeninis etanolio ekstraktas turėtų būti įtrauktas į Įgyvendinimo reglamente (ES) 2017/2470 nustatytą Sąjungos naujų maisto produktų sąrašą.

2.   Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/2470 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Pateikti Sąjungos rinkai 1 straipsnyje nurodytą naują maisto produktą penkerius metus nuo šio reglamento 2023 m. birželio 6 d. įsigaliojimo dienos leidžiama tik bendrovei „Medika Natura Sdn. Bhd“ (13), nebent paskesni pareiškėjai gautų leidimą tam naujam maisto produktui, nesiremdami pagal 3 straipsnį apsaugotais moksliniais duomenimis arba gautų bendrovės „Medika Natura Sdn. Bhd“ sutikimą.

3 straipsnis

Paraiškos dokumentų rinkinyje esantys moksliniai duomenys, atitinkantys Reglamento (ES) 2015/2283 26 straipsnio 2 dalyje nustatytas sąlygas, penkerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos nenaudojami paskesnių pareiškėjų naudai be bendrovės „Medika Natura Sdn. Bhd“ sutikimo.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. gegužės 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 327, 2015 12 11, p. 1.

1

(2)  
  2017 m. gruodžio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/2470, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/2283 dėl naujų maisto produktų nustatomas Sąjungos naujų maisto produktų sąrašas (OL L 351, 2017 12 30, p. 72).

2

(3)  
  2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/46/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto papildais, suderinimo (OL L 183, 2002 7 12, p. 51).

3

(4)  48 priedas.

4

(5)  52 priedas.

5

(6)  53 priedas.

6

(7)  54 priedas.

7

(8)  55 priedas.

8

(9)  91 priedas.

9

(10)  92 priedas.

10

(11)  93, 94, 97 ir 98 priedai.

11

(12)  EFSA Journal 2022;20(11):7611.

12

Journal

(13)  No. 44B Jalan Bola Tampar 13/14 Section 13, 40100 Shah Alam Selangor, Malaizija.

13

---

PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/2470 priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 lentelėje (Leidžiami naudoti nauji maisto produktai) įterpiamas šis įrašas:










  Leidžiamas naudoti naujas maisto produktas | Naujo maisto produkto naudojimo sąlygos | Papildomi specialieji ženklinimo reikalavimai | Kiti reikalavimai | Duomenų apsauga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „
  Labisia pumila vandeninis etanolio ekstraktas | Nurodyta maisto produktų kategorija | Didžiausias leidžiamas kiekis | 1. | Maisto produktų, kurių sudėtyje yra naujo maisto produkto, etiketėje nurodomas naujo maisto produkto pavadinimas „Labisia pumila vandeninis etanolio ekstraktas“. |

1)

1 lentelėje (Leidžiami naudoti nauji maisto produktai) įterpiamas šis įrašas:

Leidžiamas naudoti naujas maisto produktas

Naujo maisto produkto naudojimo sąlygos

Papildomi specialieji ženklinimo reikalavimai

Kiti reikalavimai

Duomenų apsauga

„
  Labisia pumila vandeninis etanolio ekstraktas

Nurodyta maisto produktų kategorija

Didžiausias leidžiamas kiekis

1.

Maisto produktų, kurių sudėtyje yra naujo maisto produkto, etiketėje nurodomas naujo maisto produkto pavadinimas „Labisia pumila vandeninis etanolio ekstraktas“.

| 2. | Maisto papildų, kurių sudėtyje yra naujo maisto produkto, etiketėje nurodoma, kad juos turėtų vartoti tik vyresni nei 18 metų asmenys, išskyrus nėščias ir žindančias moteris. |
| --- | --- |

2.

Maisto papildų, kurių sudėtyje yra naujo maisto produkto, etiketėje nurodoma, kad juos turėtų vartoti tik vyresni nei 18 metų asmenys, išskyrus nėščias ir žindančias moteris.

Leidimas naudoti suteiktas 2023 m. birželio 6 d. Įtraukimas grindžiamas nuosavybiniais moksliniais įrodymais ir moksliniais duomenimis, apsaugotais pagal Reglamento (ES) 2015/2283 26 straipsnį.

Pareiškėja: „Medika Natura Sdn.“ Bhd., No. 44B Jalan Bola Tampar 13/14 Section 13, 40100 Shah Alam Selangor, Malaizija. Duomenų apsaugos laikotarpiu pateikti Sąjungos rinkai Labisia pumila vandeninį etanolio ekstraktą kaip naują maisto produktą leidžiama tik bendrovei „Medika Natura Sdn. Bhd.“, nebent paskesni pareiškėjai gautų leidimą šiam naujam maisto produktui, nesiremdami nuosavybiniais moksliniais įrodymais ar moksliniais duomenimis, apsaugotais pagal Reglamento (ES) 2015/2283 26 straipsnį, arba gautų bendrovės „Medika Natura Sdn. Bhd.“ sutikimą.

Duomenų apsaugos pabaigos data: 2028 m. birželio 6 d.“

Maisto papildai, kaip apibrėžta Direktyvoje 2002/46/EB, skirti suaugusiesiems, išskyrus nėščias ir žindančias moteris

350 mg per parą

| 2) | 2 lentelėje (Specifikacijos) įterpiamas šis įrašas:






  Leidžiami naudoti nauji maisto produktai | Specifikacijos |
| --- | --- | --- |
| „
  Labisia pumila vandeninis etanolio ekstraktas | Aprašymas / apibrėžtis

  Naujas maisto produktas yra hidroalkoholinis ekstraktas, gaunamas iš džiovinto Labisia pumila (Blume) Fern.-Vill (viso augalo).
  Naujo maisto produkto gamybos procesas prasideda nuo to, kad Labisia pumila augalas nuplaunamas, išdžiovinamas ir sumalamas. Sumalta augalinė medžiaga du kartus ekstrahuojama vandens ir etanolio mišiniu (50/50 tūrio proc). Skystasis ekstraktas koncentruojamas, sumaišomas su maltodekstrinu (naudojamu kaip pagalbinė džiovinimo priemonė) santykiu 2:1 ir išdžiovinamas purškiant.

  Charakteristikos / sudėtis (įskaitant maltodekstriną) | Dalelių dydis: > 90 % per 120 akių sietą (125 μm) |

2)

2 lentelėje (Specifikacijos) įterpiamas šis įrašas:

Leidžiami naudoti nauji maisto produktai

Specifikacijos

„
  Labisia pumila vandeninis etanolio ekstraktas

Aprašymas / apibrėžtis

Naujas maisto produktas yra hidroalkoholinis ekstraktas, gaunamas iš džiovinto Labisia pumila (Blume) Fern.-Vill (viso augalo).

Naujo maisto produkto gamybos procesas prasideda nuo to, kad Labisia pumila augalas nuplaunamas, išdžiovinamas ir sumalamas. Sumalta augalinė medžiaga du kartus ekstrahuojama vandens ir etanolio mišiniu (50/50 tūrio proc). Skystasis ekstraktas koncentruojamas, sumaišomas su maltodekstrinu (naudojamu kaip pagalbinė džiovinimo priemonė) santykiu 2:1 ir išdžiovinamas purškiant.

Charakteristikos / sudėtis (įskaitant maltodekstriną)

Dalelių dydis: > 90 % per 120 akių sietą (125 μm)

| | Peleningumas: < 10 % |
| --- | --- |

Peleningumas: < 10 %

| | Rūgštyje netirpūs pelenai: < 1 % |
| --- | --- |

Rūgštyje netirpūs pelenai: < 1 %

| | Drėgnis: < 8 % |
| --- | --- |

Drėgnis: < 8 %

| | Etanolis: < 1 % (m. d.) |
| --- | --- |

Etanolis: < 1 % (m. d.)

| | Galo rūgštis: 2–10 % (m. d.) |
| --- | --- |

Galo rūgštis: 2–10 % (m. d.)

| | Angliavandeniai: 70–90 g/100 g |
| --- | --- |

Angliavandeniai: 70–90 g/100 g

| | Baltymai: < 9 % (m. d.) |
| --- | --- |

Baltymai: < 9 % (m. d.)

| | Bendras riebalų kiekis: < 3 % (m. d.) |
| --- | --- |

Bendras riebalų kiekis: < 3 % (m. d.)

| | Saponinas (kaip ardisiakrispinas A): < 1,5 % (m. d.) |
| --- | --- |

Saponinas (kaip ardisiakrispinas A): < 1,5 % (m. d.)

Mikrobiologiniai kriterijai

| | Aerobinių bakterijų skaičius: < 1×104 KSV/g |
| --- | --- |

Aerobinių bakterijų skaičius: < 1×104 KSV/g

| | Mielės ir pelėsiai: < 5×102 KSV/g |
| --- | --- |

Mielės ir pelėsiai: < 5×102 KSV/g

| | E. coli: neaptikta 10 g |
| --- | --- |

E. coli: neaptikta 10 g

| | S. aureus: neaptikta 10 g |
| --- | --- |

S. aureus: neaptikta 10 g

| | Salmonella: neaptikta 25 g |
| --- | --- |

Salmonella: neaptikta 25 g

| | P. aeruginosa: neaptikta 10 g |
| --- | --- |

P. aeruginosa: neaptikta 10 g

KSV – kolonijas sudarantys vienetai.

m. d. – masės dalis.“

---

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 132/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 132/52

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/973

2023 m. gegužės 15 d.

kuriuo dėl Kanadai, Čilei, Jungtinei Karalystei ir Jungtinėms Amerikos Valstijoms skirtų įrašų trečiųjų šalių, iš kurių į Sąjungą leidžiama įvežti naminių paukščių, naminių paukščių genetinės medžiagos produktų ir naminių paukščių bei medžiojamųjų paukščių šviežios mėsos siuntas, sąrašuose iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedai

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai („Gyvūnų sveikatos teisės aktą“) (1), visų pirma į jo 230 straipsnio 1 dalį ir 232 straipsnio 1 ir 3 dalis,

kadangi:

| (1) | Reglamente (ES) 2016/429 nustatyta, kad tam, kad gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų siuntos galėtų būti įvežtos į Sąjungą, jos turi būti iš trečiosios šalies, teritorijos arba jos zonos ar laikymo vietos, įtrauktos į sąrašą pagal to reglamento 230 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (ES) 2016/429 nustatyta, kad tam, kad gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų siuntos galėtų būti įvežtos į Sąjungą, jos turi būti iš trečiosios šalies, teritorijos arba jos zonos ar laikymo vietos, įtrauktos į sąrašą pagal to reglamento 230 straipsnio 1 dalį;

| (2) | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/692 (2) nustatyti gyvūnų sveikatos reikalavimai, kuriuos turi atitikti tam tikrų rūšių ir kategorijų gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų siuntos iš trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, o jeigu vežami akvakultūros gyvūnai – iš laikymo vietų, tam, kad jas būtų galima įvežti į Sąjungą; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/692 (2) nustatyti gyvūnų sveikatos reikalavimai, kuriuos turi atitikti tam tikrų rūšių ir kategorijų gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų siuntos iš trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, o jeigu vežami akvakultūros gyvūnai – iš laikymo vietų, tam, kad jas būtų galima įvežti į Sąjungą;

| (3) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/404 (3) sudaryti sąrašai, į kuriuos įtrauktos trečiosios šalys, teritorijos arba zonos ar laikymo vietos, iš kurių leidžiama įvežti į Sąjungą tų rūšių ir kategorijų gyvūnus, genetinės medžiagos produktus ir gyvūninius produktus, kuriems taikomas Deleguotasis reglamentas (ES) 2020/692; |
| --- | --- |

(3)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/404 (3) sudaryti sąrašai, į kuriuos įtrauktos trečiosios šalys, teritorijos arba zonos ar laikymo vietos, iš kurių leidžiama įvežti į Sąjungą tų rūšių ir kategorijų gyvūnus, genetinės medžiagos produktus ir gyvūninius produktus, kuriems taikomas Deleguotasis reglamentas (ES) 2020/692;

| (4) | konkrečiai Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV prieduose yra pateikti sąrašai, į kuriuos įtrauktos trečiosios šalys, jų teritorijos arba zonos, iš kurių į Sąjungą leidžiama įvežti naminių paukščių, naminių paukščių genetinės medžiagos produktų ir naminių paukščių bei medžiojamųjų paukščių šviežios mėsos siuntas; |
| --- | --- |

(4)

konkrečiai Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV prieduose yra pateikti sąrašai, į kuriuos įtrauktos trečiosios šalys, jų teritorijos arba zonos, iš kurių į Sąjungą leidžiama įvežti naminių paukščių, naminių paukščių genetinės medžiagos produktų ir naminių paukščių bei medžiojamųjų paukščių šviežios mėsos siuntas;

| (5) | Kanada pranešė Komisijai apie du labai patogeniško paukščių gripo (LPPG) protrūkius tarp naminių paukščių Ontarijo (1) ir Kvebeko (1) provincijose, kurie 2023 m. balandžio 17 d ir balandžio 19 d. buvo patvirtinti laboratoriniais tyrimais (AT-PGR); |
| --- | --- |

(5)

Kanada pranešė Komisijai apie du labai patogeniško paukščių gripo (LPPG) protrūkius tarp naminių paukščių Ontarijo (1) ir Kvebeko (1) provincijose, kurie 2023 m. balandžio 17 d ir balandžio 19 d. buvo patvirtinti laboratoriniais tyrimais (AT-PGR);

| (6) | be to, Čilė pranešė Komisijai apie tris LPPG protrūkius tarp naminių paukščių Valparaiso (2) ir Bio Bijo (1) regionuose, kurie 2023 m. balandžio 18 d. – 2023 m. balandžio 20 d. buvo patvirtinti laboratoriniais tyrimais (AT-PGR); |
| --- | --- |

(6)

be to, Čilė pranešė Komisijai apie tris LPPG protrūkius tarp naminių paukščių Valparaiso (2) ir Bio Bijo (1) regionuose, kurie 2023 m. balandžio 18 d. – 2023 m. balandžio 20 d. buvo patvirtinti laboratoriniais tyrimais (AT-PGR);

| (7) | be to, Jungtinė Karalystė pranešė Komisijai apie šešis LPPG protrūkius tarp naminių paukščių Devono (1), Pietų Jorkšyro (1), Jorkšyro (1) grafystėse Anglijoje ir Poviso grafystėje (3) Velse, kurie 2023 m. kovo 31 d. – 2023 m. balandžio 29 d. buvo patvirtinti laboratoriniais tyrimais (AT-PGR); |
| --- | --- |

(7)

be to, Jungtinė Karalystė pranešė Komisijai apie šešis LPPG protrūkius tarp naminių paukščių Devono (1), Pietų Jorkšyro (1), Jorkšyro (1) grafystėse Anglijoje ir Poviso grafystėje (3) Velse, kurie 2023 m. kovo 31 d. – 2023 m. balandžio 29 d. buvo patvirtinti laboratoriniais tyrimais (AT-PGR);

| (8) | po šių naujausių LPPG protrūkių Kanados, Čilės ir Jungtinės Karalystės veterinarijos tarnybos aplink užkrėstus ūkius nustatė bent 10 km apribojimų taikymo zonas ir įgyvendino likvidavimo politiką, kad būtų suvaldytas LPPG ir apribotas šios ligos plitimas; |
| --- | --- |

(8)

po šių naujausių LPPG protrūkių Kanados, Čilės ir Jungtinės Karalystės veterinarijos tarnybos aplink užkrėstus ūkius nustatė bent 10 km apribojimų taikymo zonas ir įgyvendino likvidavimo politiką, kad būtų suvaldytas LPPG ir apribotas šios ligos plitimas;

| (9) | Kanada, Čilė ir Jungtinė Karalystė pateikė Komisijai informaciją apie jų teritorijose susiklosčiusią epizootinę situaciją ir apie priemones, kurių jos ėmėsi, siekdamos užkirsti kelią tolesniam LPPG plitimui. Komisija tą informaciją įvertino. Remiantis tuo vertinimu ir siekiant apsaugoti Sąjungos gyvūnų sveikatos būklę, nebeturėtų būti leidžiama įvežti į Sąjungą naminių paukščių, naminių paukščių genetinės medžiagos produktų ir naminių bei medžiojamųjų paukščių šviežios mėsos siuntų iš teritorijų, kurioms dėl naujausių LPPG protrūkių taikomi Kanados, Čilės ir Jungtinės Karalystės veterinarijos tarnybų nustatyti apribojimai; |
| --- | --- |

(9)

Kanada, Čilė ir Jungtinė Karalystė pateikė Komisijai informaciją apie jų teritorijose susiklosčiusią epizootinę situaciją ir apie priemones, kurių jos ėmėsi, siekdamos užkirsti kelią tolesniam LPPG plitimui. Komisija tą informaciją įvertino. Remiantis tuo vertinimu ir siekiant apsaugoti Sąjungos gyvūnų sveikatos būklę, nebeturėtų būti leidžiama įvežti į Sąjungą naminių paukščių, naminių paukščių genetinės medžiagos produktų ir naminių bei medžiojamųjų paukščių šviežios mėsos siuntų iš teritorijų, kurioms dėl naujausių LPPG protrūkių taikomi Kanados, Čilės ir Jungtinės Karalystės veterinarijos tarnybų nustatyti apribojimai;

| (10) | be to, Kanada pateikė atnaujintą informaciją apie jos teritorijoje susiklosčiusią epizootinę padėtį, susijusią su aštuoniais LPPG protrūkiais naminių paukščių ūkiuose Britų Kolumbijos (4), Ontarijo (3) ir Kvebeko (1) provincijose, kurie buvo patvirtinti 2022 m. balandžio 5 d. – 2022 m. gruodžio 1 d.; |
| --- | --- |

(10)

be to, Kanada pateikė atnaujintą informaciją apie jos teritorijoje susiklosčiusią epizootinę padėtį, susijusią su aštuoniais LPPG protrūkiais naminių paukščių ūkiuose Britų Kolumbijos (4), Ontarijo (3) ir Kvebeko (1) provincijose, kurie buvo patvirtinti 2022 m. balandžio 5 d. – 2022 m. gruodžio 1 d.;

| (11) | be to, Jungtinė Karalystė pateikė atnaujintą informaciją apie jos teritorijoje susiklosčiusią epizootinę padėtį, susijusią su 58 LPPG protrūkiais naminių paukščių ūkiuose Kambrijos (1), Herefordšyro (1), Linkolnšyro (6), Norfolko (42), Šiaurės Jorkšyro (1), Stafordšyro (1), Safolko (4), Vusteršyro (1) ir Jorkšyro (1) grafystėse Anglijoje (Jungtinė Karalystė), kurie buvo patvirtinti 2022 m. rugsėjo 3 d. – 2023 m. kovo 10 d.; |
| --- | --- |

(11)

be to, Jungtinė Karalystė pateikė atnaujintą informaciją apie jos teritorijoje susiklosčiusią epizootinę padėtį, susijusią su 58 LPPG protrūkiais naminių paukščių ūkiuose Kambrijos (1), Herefordšyro (1), Linkolnšyro (6), Norfolko (42), Šiaurės Jorkšyro (1), Stafordšyro (1), Safolko (4), Vusteršyro (1) ir Jorkšyro (1) grafystėse Anglijoje (Jungtinė Karalystė), kurie buvo patvirtinti 2022 m. rugsėjo 3 d. – 2023 m. kovo 10 d.;

| (12) | be to, Kanada ir Jungtinė Karalystė taip pat pateikė informaciją apie priemones, kurių jos ėmėsi, siekdamos užkirsti kelią tolesniam LPPG plitimui. Visų pirma po šių tos ligos protrūkių Kanada ir Jungtinė Karalystė įgyvendino likvidavimo politiką, kad būtų suvaldytas ir apribotas šios ligos plitimas, ir, įgyvendinusios likvidavimo strategiją užkrėstuose naminių paukščių ūkiuose savo teritorijose, taip pat baigė taikyti būtinąsias valymo ir dezinfekavimo priemones; |
| --- | --- |

(12)

be to, Kanada ir Jungtinė Karalystė taip pat pateikė informaciją apie priemones, kurių jos ėmėsi, siekdamos užkirsti kelią tolesniam LPPG plitimui. Visų pirma po šių tos ligos protrūkių Kanada ir Jungtinė Karalystė įgyvendino likvidavimo politiką, kad būtų suvaldytas ir apribotas šios ligos plitimas, ir, įgyvendinusios likvidavimo strategiją užkrėstuose naminių paukščių ūkiuose savo teritorijose, taip pat baigė taikyti būtinąsias valymo ir dezinfekavimo priemones;

| (13) | Komisija įvertino Kanados ir Jungtinės Karalystės pateiktą informaciją ir padarė išvadą, kad LPPG protrūkiai naminių paukščių ūkiuose buvo suvaldyti ir kad nebėra jokios rizikos, susijusios su naminių paukščių prekių įvežimu į Sąjungą iš Kanados ir Jungtinės Karalystės zonų, iš kurių naminių paukščių prekių įvežimas į Sąjungą dėl tų protrūkių buvo laikinai sustabdytas; |
| --- | --- |

(13)

Komisija įvertino Kanados ir Jungtinės Karalystės pateiktą informaciją ir padarė išvadą, kad LPPG protrūkiai naminių paukščių ūkiuose buvo suvaldyti ir kad nebėra jokios rizikos, susijusios su naminių paukščių prekių įvežimu į Sąjungą iš Kanados ir Jungtinės Karalystės zonų, iš kurių naminių paukščių prekių įvežimas į Sąjungą dėl tų protrūkių buvo laikinai sustabdytas;

| (14) | todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedai turėtų būti iš dalies pakeisti, kad būtų atsižvelgta į dabartinę epizootinę padėtį, susijusią su LPPG Kanadoje, Čilėje ir Jungtinėje Karalystėje; |
| --- | --- |

(14)

todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedai turėtų būti iš dalies pakeisti, kad būtų atsižvelgta į dabartinę epizootinę padėtį, susijusią su LPPG Kanadoje, Čilėje ir Jungtinėje Karalystėje;

| (15) | atsižvelgiant į dabartinę dėl LPPG Kanadoje, Čilėje ir Jungtinėje Karalystėje susiklosčiusią epizootinę padėtį ir didelį jo patekimo į Sąjungą pavojų, Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedų pakeitimai, kurie turi būti padaryti šiuo reglamentu, turėtų įsigalioti skubos tvarka; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgiant į dabartinę dėl LPPG Kanadoje, Čilėje ir Jungtinėje Karalystėje susiklosčiusią epizootinę padėtį ir didelį jo patekimo į Sąjungą pavojų, Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedų pakeitimai, kurie turi būti padaryti šiuo reglamentu, turėtų įsigalioti skubos tvarka;

| (16) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2023/868 (4) iš dalies pakeisti Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedai, iš dalies pakeičiant V priedo ir XIV priedo US-2.278 zonai skirtas eilutes, Jungtinėms Amerikos Valstijoms skirtuose įrašuose nustatant šiai pirmiau uždarytai zonai galiojimo pradžios datą. Kadangi nustatyta klaida, susijusi su V ir XIV prieduose nurodytos US-2.278 zonos galiojimo pradžios data, V ir XIV prieduose US-2.278 zonai skirtos eilutės turėtų būti atitinkamai ištaisytos. Šis ištaisymas turėtų būti taikomas nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) 2023/868 taikymo pradžios datos; |
| --- | --- |

(16)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2023/868 (4) iš dalies pakeisti Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedai, iš dalies pakeičiant V priedo ir XIV priedo US-2.278 zonai skirtas eilutes, Jungtinėms Amerikos Valstijoms skirtuose įrašuose nustatant šiai pirmiau uždarytai zonai galiojimo pradžios datą. Kadangi nustatyta klaida, susijusi su V ir XIV prieduose nurodytos US-2.278 zonos galiojimo pradžios data, V ir XIV prieduose US-2.278 zonai skirtos eilutės turėtų būti atitinkamai ištaisytos. Šis ištaisymas turėtų būti taikomas nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) 2023/868 taikymo pradžios datos;

| (17) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(17)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 ištaisymas

1.   V priedo 1 dalies B skirsnyje Jungtinėms Amerikos Valstijoms skirtame įraše US-2.278 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

| „US

  Jungtinės Amerikos Valstijos | US-2.278 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 9 23 | 2023 3 31“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„US

Jungtinės Amerikos Valstijos

US-2.278

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 9 23

2023 3 31“

2.   XIV priedo 1 dalies B skirsnyje Jungtinėms Amerikos Valstijoms skirtame įraše US-2.278 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

| „US

  Jungtinės Amerikos Valstijos | US-2.278 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 9 23 | 2023 3 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 9 23 | 2023 3 31“ |

„US

Jungtinės Amerikos Valstijos

US-2.278

POU, RAT

N, P1

2022 9 23

2023 3 31

GBM

P1

2022 9 23

2023 3 31“

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Tačiau 2 straipsnis taikomas nuo 2023 m. balandžio 29 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. gegužės 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 84, 2016 3 31, p. 1.

1

(2)  
  2020 m. sausio 30 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/692, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/429 taisyklės dėl tam tikrų gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų siuntų įvežimo į Sąjungą ir jų gabenimo bei tvarkymo įvežus (OL L 174, 2020 6 3, p. 379).

2

(3)  
  2021 m. kovo 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/404, kuriuo, vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/429, sudaromi trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti gyvūnus, genetinės medžiagos produktus ir gyvūninius produktus, sąrašai (OL L 114, 2021 3 31, p. 1).

3

(4)  
  2023 m. balandžio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/868, kuriuo dėl Kanadai, Čilei, Jungtinei Karalystei ir Jungtinėms Amerikos Valstijoms skirtų įrašų trečiųjų šalių, iš kurių į Sąjungą leidžiama įvežti naminių paukščių, naminių paukščių genetinės medžiagos produktų ir naminių paukščių bei medžiojamųjų paukščių šviežios mėsos siuntas, sąrašuose iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedai (OL L 113, 2023 4 28, p. 12).

4

---

PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedai iš dalies keičiami taip:

| 1) | V priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies B skirsnis iš dalies keičiamas taip:






  i) | Kanados įraše CA-2.8 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „CA

  Kanada | CA-2.8 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 4 5 | 2023 4 21“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

V priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies B skirsnis iš dalies keičiamas taip:

i)

Kanados įraše CA-2.8 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„CA

Kanada

CA-2.8

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 4 5

2023 4 21“

| ii) | Kanados įraše CA-2.52 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „CA

  Kanada | CA-2.52 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 5 3 | 2023 4 21“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Kanados įraše CA-2.52 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„CA

Kanada

CA-2.52

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 5 3

2023 4 21“

| iii) | Kanados įraše CA-2.54 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „CA

  Kanada | CA-2.54 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 5 3 | 2023 4 21“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

Kanados įraše CA-2.54 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„CA

Kanada

CA-2.54

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 5 3

2023 4 21“

| iv) | Kanados įraše CA-2.65 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „CA

  Kanada | CA-2.65 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 5 18 | 2023 4 21“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iv)

Kanados įraše CA-2.65 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„CA

Kanada

CA-2.65

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 5 18

2023 4 21“

| v) | Kanados įraše CA-2.148 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „CA

  Kanada | CA-2.148 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 16 | 2023 4 21“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

v)

Kanados įraše CA-2.148 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„CA

Kanada

CA-2.148

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 16

2023 4 21“

| vi) | Kanados įraše CA-2.153 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „CA

  Kanada | CA-2.153 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 11 19 | 2023 4 21“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

vi)

Kanados įraše CA-2.153 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„CA

Kanada

CA-2.153

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 11 19

2023 4 21“

| vii) | Kanados įraše CA-2.161 ir CA-2.162 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „CA

  Kanada | CA-2.161 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 11 29 | 2023 4 21 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.162 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 12 1 | 2023 4 21“ |

vii)

Kanados įraše CA-2.161 ir CA-2.162 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„CA

Kanada

CA-2.161

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 11 29

2023 4 21

CA-2.162

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 12 1

2023 4 21“

| viii) | Kanados įraše po CA-2.183 zonai skirtos eilutės įrašomos šios CA-2.184 ir CA-2.185 zonoms skirtos eilutės:











  „CA

  Kanada | CA-2.184 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2023 4 17 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.185 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2023 4 19“ | |

viii)

Kanados įraše po CA-2.183 zonai skirtos eilutės įrašomos šios CA-2.184 ir CA-2.185 zonoms skirtos eilutės:

„CA

Kanada

CA-2.184

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2023 4 17

CA-2.185

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2023 4 19“

| ix) | Čilės įraše po CL-2.7 zonai skirtos eilutės įrašomos šios CL-2.8, CL-2.9 ir CL-2.10 zonoms skirtos eilutės:











  „CL

  Čilė | CL-2.8 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2023 4 18 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CL-2.9 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2023 4 20 | |
| CL-2.10 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2023 4 20“ | |

ix)

Čilės įraše po CL-2.7 zonai skirtos eilutės įrašomos šios CL-2.8, CL-2.9 ir CL-2.10 zonoms skirtos eilutės:

„CL

Čilė

CL-2.8

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2023 4 18

CL-2.9

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2023 4 20

CL-2.10

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2023 4 20“

| x) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.138 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.138 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 9 3 | 2023 4 18“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

x)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.138 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.138

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 9 3

2023 4 18“

| xi) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.148 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.148 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 9 19 | 2023 4 23“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xi)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.148 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.148

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 9 19

2023 4 23“

| xii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.153 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.153 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 9 24 | 2023 4 14“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.153 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.153

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 9 24

2023 4 14“

| xiii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.155 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.155 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 9 27 | 2023 4 23“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xiii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.155 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.155

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 9 27

2023 4 23“

| xiv) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.159 ir GB.2-160 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.159 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 1 | 2023 4 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.160 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 1 | 2023 4 23“ |

xiv)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.159 ir GB.2-160 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.159

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 1

2023 4 23

GB-2.160

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 1

2023 4 23“

| xv) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.162 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.162 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 4 | 2023 4 14“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xv)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.162 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.162

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 4

2023 4 14“

| xvi) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.164 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.164 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 4 | 2023 4 23“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xvi)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.164 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.164

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 4

2023 4 23“

| xvii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.167 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.167 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 6 | 2023 4 23“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xvii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.167 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.167

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 6

2023 4 23“

| xviii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.171 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.171 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 9 | 2023 4 23“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xviii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.171 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.171

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 9

2023 4 23“

| xix) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.173 ir GB-2.174 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.173 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 10 | 2023 4 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.174 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 10 | 2023 4 18“ |

xix)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.173 ir GB-2.174 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.173

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 10

2023 4 23

GB-2.174

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 10

2023 4 18“

| xx) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.176, GB-2.177 ir GB.2-178 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.176 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 11 | 2023 4 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.177 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 11 | 2023 4 23 |
| GB-2.178 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 11 | 2023 4 23“ |

xx)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.176, GB-2.177 ir GB.2-178 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.176

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 11

2023 4 19

GB-2.177

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 11

2023 4 23

GB-2.178

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 11

2023 4 23“

| xxi) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.181 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.181 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 12 | 2023 4 23“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxi)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.181 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.181

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 12

2023 4 23“

| xxii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.186, GB-2.187 ir GB-2.188 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.186 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 14 | 2023 4 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.187 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 14 | 2023 4 23 |
| GB-2.188 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 15 | 2023 4 19“ |

xxii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.186, GB-2.187 ir GB-2.188 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.186

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 14

2023 4 23

GB-2.187

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 14

2023 4 23

GB-2.188

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 15

2023 4 19“

| xxiii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.190 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.190 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 16 | 2023 4 14“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxiii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.190 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.190

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 16

2023 4 14“

| xxiv) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.192 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.192 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 16 | 2023 4 23“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxiv)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.192 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.192

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 16

2023 4 23“

| xxv) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.196 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.196 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 18 | 2023 4 23“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxv)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.196 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.196

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 18

2023 4 23“

| xxvi) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.199, GB-2.200 ir GB-2.201 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.199 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 18 | 2023 4 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.200 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 19 | 2023 4 19 |
| GB-2.201 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 19 | 2023 4 23“ |

xxvi)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.199, GB-2.200 ir GB-2.201 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.199

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 18

2023 4 23

GB-2.200

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 19

2023 4 19

GB-2.201

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 19

2023 4 23“

| xxvii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.205, GB-2.206 ir GB-2.207 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.205 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 20 | 2023 4 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.206 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 21 | 2023 4 23 |
| GB-2.207 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 21 | 2023 4 19“ |

xxvii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.205, GB-2.206 ir GB-2.207 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.205

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 20

2023 4 23

GB-2.206

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 21

2023 4 23

GB-2.207

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 21

2023 4 19“

| xxviii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.210 ir GB-2.111 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.210 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 22 | 2023 4 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.211 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 22 | 2023 4 30“ |

xxviii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.210 ir GB-2.111 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.210

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 22

2023 4 19

GB-2.211

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 22

2023 4 30“

| xxix) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.214 ir GB.2-215 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.214 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 23 | 2023 4 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.215 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 23 | 2023 4 23“ |

xxix)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.214 ir GB.2-215 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.214

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 23

2023 4 19

GB-2.215

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 23

2023 4 23“

| xxx) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.221 ir GB.2-222 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.221 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 26 | 2023 4 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.222 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 26 | 2023 4 22“ |

xxx)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.221 ir GB.2-222 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.221

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 26

2023 4 19

GB-2.222

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 26

2023 4 22“

| xxxi) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.225 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.225 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 28 | 2023 4 23“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxi)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.225 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.225

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 28

2023 4 23“

| xxxii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.228 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.228 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 10 29 | 2023 4 22“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.228 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.228

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 10 29

2023 4 22“

| xxxiii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.234 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.234 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 11 1 | 2023 4 22“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxiii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.234 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.234

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 11 1

2023 4 22“

| xxxiv) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.237 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.237 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 11 2 | 2023 4 19“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxiv)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.237 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.237

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 11 2

2023 4 19“

| xxxv) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.239 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.239 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 11 3 | 2023 4 23“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxv)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.239 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.239

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 11 3

2023 4 23“

| xxxvi) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.245 ir GB-2.246 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.245 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 11 6 | 2023 4 18 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.246 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 11 6 | 2023 4 19“ |

xxxvi)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.245 ir GB-2.246 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.245

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 11 6

2023 4 18

GB-2.246

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 11 6

2023 4 19“

| xxxvii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.250 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.250 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 11 9 | 2023 4 23“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxvii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.250 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.250

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 11 9

2023 4 23“

| xxxviii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.259 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.259 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 11 16 | 2023 4 20“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxviii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.259 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.259

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 11 16

2023 4 20“

| xxxix) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.263 ir GB-2.264 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.263 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 11 20 | 2023 4 16 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.264 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 11 20 | 2023 4 30“ |

xxxix)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.263 ir GB-2.264 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.263

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 11 20

2023 4 16

GB-2.264

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 11 20

2023 4 30“

| xl) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.268 ir GB-2.269 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.268 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 11 23 | 2023 4 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.269 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 11 26 | 2023 4 22“ |

xl)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.268 ir GB-2.269 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.268

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 11 23

2023 4 19

GB-2.269

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 11 26

2023 4 22“

| xli) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.276 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.276 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 12 13 | 2023 4 16“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xli)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.276 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.276

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 12 13

2023 4 16“

| xlii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.278 ir GB-2.279 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:












  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.278 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | | 2022 12 15 | 2023 4 24 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.279 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | | 2022 12 15 | 2023 4 13“ |

xlii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.278 ir GB-2.279 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.278

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 12 15

2023 4 24

GB-2.279

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 12 15

2023 4 13“

| xliii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.281 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.281 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 12 20 | 2023 4 23“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xliii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.281 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.281

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 12 20

2023 4 23“

| xliv) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.284 ir GB-2.285 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.284 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2022 12 30 | 2023 4 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.285 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2023 1 4 | 2023 4 18“ |

xliv)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.284 ir GB-2.285 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.284

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2022 12 30

2023 4 23

GB-2.285

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2023 1 4

2023 4 18“

| xlv) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.287 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.287 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2023 1 10 | 2023 4 19“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xlv)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.287 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.287

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2023 1 10

2023 4 19“

| xlvi) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.289 ir GB-2.290 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.289 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2023 1 12 | 2023 4 18 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.290 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2023 1 12 | 2023 4 18“ |

xlvi)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.289 ir GB-2.290 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.289

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2023 1 12

2023 4 18

GB-2.290

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2023 1 12

2023 4 18“

| xlvii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.295 ir GB-2.296 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.295 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2023 2 21 | 2023 4 27 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.296 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2023 3 10 | 2023 5 4“ |

xlvii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.295 ir GB-2.296 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.295

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2023 2 21

2023 4 27

GB-2.296

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2023 3 10

2023 5 4“

| xlviii) | Jungtinės Karalystės įraše po GB-2.296 zonai skirtos eilutės įrašomos GB-2.297 – GB-2.302 zonoms skirtos eilutės:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.297 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2023 3 31 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.298 | N, P1 | | 2023 4 13 | |
| GB-2.299 | N, P1 | | 2023 4 13 | |
| GB-2.300 | N, P1 | | 2023 4 23 | |
| GB-2.301 | N, P1 | | 2023 4 27 | |
| GB-2.302 | N, P1 | | 2023 4 29“ | |

xlviii)

Jungtinės Karalystės įraše po GB-2.296 zonai skirtos eilutės įrašomos GB-2.297 – GB-2.302 zonoms skirtos eilutės:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.297

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2023 3 31

GB-2.298

N, P1

2023 4 13

GB-2.299

N, P1

2023 4 13

GB-2.300

N, P1

2023 4 23

GB-2.301

N, P1

2023 4 27

GB-2.302

N, P1

2023 4 29“

| b) | 2 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | Kanadai skirtame įraše po CA-2.183 zonos aprašymo įrašomi šie CA-2.184 ir CA-2.185 zonų aprašymai:







  „Kanada | CA-2.184 | Quebec- Latitude 45.74, Longitude -72.72
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Sainte-Hélène-de-Bagot and Saint-Eugene-de-Grantham.
  10km SZ: Sainte-Hélène-de-Bagot, Saint-Eugène-de-Grantham, Saint-Germain de-Grantham, Saint-Guillaume, Saint-Hugues, Saint-Liboire, Sait-Nazaire-d’Acton, Saint-Simon-De-Bagot, Saint-Théodore-d’Acton, and Upton |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.185 | Ontario- Latitude 43.01, Longitude -80.29
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Waterford and Wilsonville
  10km SZ: Hagersville, Ohsweken, Simcoe, Townsend, Waterford, and Wilsonville“ |

b)

2 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

Kanadai skirtame įraše po CA-2.183 zonos aprašymo įrašomi šie CA-2.184 ir CA-2.185 zonų aprašymai:

„Kanada

CA-2.184

Quebec- Latitude 45.74, Longitude -72.72

The municipalities involved are:

3km PZ: Sainte-Hélène-de-Bagot and Saint-Eugene-de-Grantham.

10km SZ: Sainte-Hélène-de-Bagot, Saint-Eugène-de-Grantham, Saint-Germain de-Grantham, Saint-Guillaume, Saint-Hugues, Saint-Liboire, Sait-Nazaire-d’Acton, Saint-Simon-De-Bagot, Saint-Théodore-d’Acton, and Upton

CA-2.185

Ontario- Latitude 43.01, Longitude -80.29

The municipalities involved are:

3km PZ: Waterford and Wilsonville

10km SZ: Hagersville, Ohsweken, Simcoe, Townsend, Waterford, and Wilsonville“

| ii) | Čilės įraše po CL-2.7 zonos aprašymo įrašomi šie CL-2.8, CL-2.9 ir CL-2.10 zonų aprašymai:







  „Čilė | CL-2.8 | Valparaíso Region, Province of Quillota, Commune of Hijuelas.
  Latitude -32.804 Longitude -71.052
  PZ: Communities: Romeral, San Rafael
  SZ: Communities: Purehue, Ocoa |
| --- | --- | --- | --- |
| CL-2.9 | Valparaíso Region, Province of Quillota, Commune of Nogales
  Latitude -32,744967 Longitude -71,180022
  PZ :Communities: La Peña
  SZ: Communities: Melón, Ex asentamiento El Melón, El Chamisal, Pucalán, Los Maquis, Nueva Pucalán, Rosario, El Navío, El Olivo, Garretón |
| CL-2.10 | Biobío Region, Province of Concepción
  latitude -36.809390, longitude -72.717702
  PZ: Commune of Florida, Communities: Chequén
  SZ: Commune of Florida, and part of commune of Tomé (a zone of 26 km2, separated by a highway). Communities: Porvenir, San Lorenzo, San Juan, Bodega, Peninhueque, Roa, Granerillos“ |

ii)

Čilės įraše po CL-2.7 zonos aprašymo įrašomi šie CL-2.8, CL-2.9 ir CL-2.10 zonų aprašymai:

„Čilė

CL-2.8

Valparaíso Region, Province of Quillota, Commune of Hijuelas.

Latitude -32.804 Longitude -71.052

PZ: Communities: Romeral, San Rafael

SZ: Communities: Purehue, Ocoa

CL-2.9

Valparaíso Region, Province of Quillota, Commune of Nogales

Latitude -32,744967 Longitude -71,180022

PZ :Communities: La Peña

SZ: Communities: Melón, Ex asentamiento El Melón, El Chamisal, Pucalán, Los Maquis, Nueva Pucalán, Rosario, El Navío, El Olivo, Garretón

CL-2.10

Biobío Region, Province of Concepción

latitude -36.809390, longitude -72.717702

PZ: Commune of Florida, Communities: Chequén

SZ: Commune of Florida, and part of commune of Tomé (a zone of 26 km2, separated by a highway). Communities: Porvenir, San Lorenzo, San Juan, Bodega, Peninhueque, Roa, Granerillos“

| iii) | Jungtinės Karalystės įraše po GB-2.296 zonos aprašymo įrašomi šie GB-2.297 – GB-2.302 zonų aprašymai:







  „Jungtinė Karalystė | GB-2.297 | near Newton Abbot, Teignbridge, Devon, England, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N50.52 and Long: W3.64 |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.298 | near Newtown, Powys, Wales, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.57 and Long: W3.30 |
| GB-2.299 | near Leven, East Riding of Yorkshire, Yorkshire, England, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N53.89 and Long: W0.32 |
| GB-2.300 | near Montgomery, Powys, Wales, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.58 and Long: W3.24 |
| GB-2.301 | near Newtown, Powys, Wales, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.57 and Long: W3.29 |
| GB-2.302 | near Cantley, Doncaster, South Yorkshire, England, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N53.53 and Long: W0.99“ |

iii)

Jungtinės Karalystės įraše po GB-2.296 zonos aprašymo įrašomi šie GB-2.297 – GB-2.302 zonų aprašymai:

„Jungtinė Karalystė

GB-2.297

near Newton Abbot, Teignbridge, Devon, England, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N50.52 and Long: W3.64

GB-2.298

near Newtown, Powys, Wales, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.57 and Long: W3.30

GB-2.299

near Leven, East Riding of Yorkshire, Yorkshire, England, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N53.89 and Long: W0.32

GB-2.300

near Montgomery, Powys, Wales, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.58 and Long: W3.24

GB-2.301

near Newtown, Powys, Wales, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.57 and Long: W3.29

GB-2.302

near Cantley, Doncaster, South Yorkshire, England, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N53.53 and Long: W0.99“

| 2) | XIV priedo 1 dalies B skirsnis iš dalies keičiamas taip:






  i) | Kanados įraše CA-2.8 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „CA

  Kanada | CA-2.8 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 4 5 | 2023 4 21 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 4 5 | 2023 4 21“ |

2)

XIV priedo 1 dalies B skirsnis iš dalies keičiamas taip:

i)

Kanados įraše CA-2.8 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„CA

Kanada

CA-2.8

POU, RAT

N, P1

2022 4 5

2023 4 21

GBM

P1

2022 4 5

2023 4 21“

| ii) | Kanados įraše CA-2.52 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „CA

  Kanada | CA-2.52 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 5 3 | 2023 4 21 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 5 3 | 2023 4 21“ |

ii)

Kanados įraše CA-2.52 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„CA

Kanada

CA-2.52

POU, RAT

N, P1

2022 5 3

2023 4 21

GBM

P1

2022 5 3

2023 4 21“

| iii) | Kanados įraše CA-2.54 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „CA

  Kanada | CA-2.54 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 5 3 | 2023 4 21 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 5 3 | 2023 4 21“ |

iii)

Kanados įraše CA-2.54 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„CA

Kanada

CA-2.54

POU, RAT

N, P1

2022 5 3

2023 4 21

GBM

P1

2022 5 3

2023 4 21“

| iv) | Kanados įraše CA-2.65 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „CA

  Kanada | CA-2.65 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 5 18 | 2023 4 21 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 5 18 | 2023 4 21“ |

iv)

Kanados įraše CA-2.65 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„CA

Kanada

CA-2.65

POU, RAT

N, P1

2022 5 18

2023 4 21

GBM

P1

2022 5 18

2023 4 21“

| v) | Kanados įraše CA-2.148 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „CA

  Kanada | CA-2.148 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 16 | 2023 4 21 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 10 16 | 2023 4 21“ |

v)

Kanados įraše CA-2.148 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„CA

Kanada

CA-2.148

POU, RAT

N, P1

2022 10 16

2023 4 21

GBM

P1

2022 10 16

2023 4 21“

| vi) | Kanados įraše CA-2.153 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „CA

  Kanada | CA-2.153 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 11 19 | 2023 4 21 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 11 19 | 2023 4 21“ |

vi)

Kanados įraše CA-2.153 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„CA

Kanada

CA-2.153

POU, RAT

N, P1

2022 11 19

2023 4 21

GBM

P1

2022 11 19

2023 4 21“

| vii) | Kanados įraše CA-2.161 ir CA-2.162 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „CA

  Kanada | CA-2.161 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 11 29 | 2023 4 21 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 11 29 | 2023 4 21 |
| CA-2.162 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 12 1 | 2023 4 21 |
| GBM | P1 | | 2022 12 1 | 2023 4 21“ |

vii)

Kanados įraše CA-2.161 ir CA-2.162 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„CA

Kanada

CA-2.161

POU, RAT

N, P1

2022 11 29

2023 4 21

GBM

P1

2022 11 29

2023 4 21

CA-2.162

POU, RAT

N, P1

2022 12 1

2023 4 21

GBM

P1

2022 12 1

2023 4 21“

| viii) | Kanados įraše po CA-2.183 zonai skirtos eilutės įrašomos šios CA-2.184 ir CA-2.185 zonoms skirtos eilutės:











  „CA

  Kanada | CA-2.184 | POU, RAT | N, P1 | | 2023 4 17 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2023 4 17 | |
| CA-2.185 | POU, RAT | N, P1 | | 2023 4 19 | |
| GBM | P1 | | 2023 4 19“ | |

viii)

Kanados įraše po CA-2.183 zonai skirtos eilutės įrašomos šios CA-2.184 ir CA-2.185 zonoms skirtos eilutės:

„CA

Kanada

CA-2.184

POU, RAT

N, P1

2023 4 17

GBM

P1

2023 4 17

CA-2.185

POU, RAT

N, P1

2023 4 19

GBM

P1

2023 4 19“

| ix) | Čilės įraše po CL-2.7 zonai skirtos eilutės įrašomos šios CL-2.8, CL-2.9 ir CL-2.10 zonoms skirtos eilutės:











  „CL

  Čilė | CL-2.8 | POU, RAT | N, P1 | | 2023 4 18 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2023 4 18 | |
| CL-2.9 | POU, RAT | N, P1 | | 2023 4 20 | |
| GBM | P1 | | 2023 4 20 | |
| CL-2.10 | POU, RAT | N, P1 | | 2023 4 20 | |
| GBM | P1 | | 2023 4 20“ | |

ix)

Čilės įraše po CL-2.7 zonai skirtos eilutės įrašomos šios CL-2.8, CL-2.9 ir CL-2.10 zonoms skirtos eilutės:

„CL

Čilė

CL-2.8

POU, RAT

N, P1

2023 4 18

GBM

P1

2023 4 18

CL-2.9

POU, RAT

N, P1

2023 4 20

GBM

P1

2023 4 20

CL-2.10

POU, RAT

N, P1

2023 4 20

GBM

P1

2023 4 20“

| x) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.138 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.138 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 9 3 | 2023 4 18 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 9 3 | 2023 4 18“ |

x)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.138 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.138

POU, RAT

N, P1

2022 9 3

2023 4 18

GBM

P1

2022 9 3

2023 4 18“

| xi) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.148 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.148 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 9 19 | 2023 4 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 9 19 | 2023 4 23“ |

xi)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.148 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.148

POU, RAT

N, P1

2022 9 19

2023 4 23

GBM

P1

2022 9 19

2023 4 23“

| xii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.153 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.153 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 9 24 | 2023 4 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 9 24 | 2023 4 14“ |

xii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.153 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.153

POU, RAT

N, P1

2022 9 24

2023 4 14

GBM

P1

2022 9 24

2023 4 14“

| xiii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.155 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.155 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 9 27 | 2023 4 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 9 27 | 2023 4 23“ |

xiii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.155 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.155

POU, RAT

N, P1

2022 9 27

2023 4 23

GBM

P1

2022 9 27

2023 4 23“

| xiv) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.159 ir GB-2.160 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.159 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 1 | 2023 4 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 10 1 | 2023 4 23 |
| GB-2.160 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 1 | 2023 4 23 |
| GBM | P1 | | 2022 10 1 | 2023 4 23“ |

xiv)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.159 ir GB-2.160 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.159

POU, RAT

N, P1

2022 10 1

2023 4 23

GBM

P1

2022 10 1

2023 4 23

GB-2.160

POU, RAT

N, P1

2022 10 1

2023 4 23

GBM

P1

2022 10 1

2023 4 23“

| xv) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.162 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.162 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 4 | 2023 4 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 10 4 | 2023 4 14“ |

xv)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.162 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.162

POU, RAT

N, P1

2022 10 4

2023 4 14

GBM

P1

2022 10 4

2023 4 14“

| xvi) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.164 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.164 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 4 | 2023 4 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 10 4 | 2023 4 23“ |

xvi)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.164 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.164

POU, RAT

N, P1

2022 10 4

2023 4 23

GBM

P1

2022 10 4

2023 4 23“

| xvii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.167 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.167 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 6 | 2023 4 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 10 6 | 2023 4 23“ |

xvii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.167 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.167

POU, RAT

N, P1

2022 10 6

2023 4 23

GBM

P1

2022 10 6

2023 4 23“

| xviii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.171 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.171 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 9 | 2023 4 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 10 9 | 2023 4 23“ |

xviii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.171 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.171

POU, RAT

N, P1

2022 10 9

2023 4 23

GBM

P1

2022 10 9

2023 4 23“

| xix) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.173 ir GB-2.174 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.173 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 10 | 2023 4 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 10 10 | 2023 4 23 |
| GB-2.174 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 10 | 2023 4 18 |
| GBM | P1 | | 2022 10 10 | 2023 4 18“ |

xix)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.173 ir GB-2.174 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.173

POU, RAT

N, P1

2022 10 10

2023 4 23

GBM

P1

2022 10 10

2023 4 23

GB-2.174

POU, RAT

N, P1

2022 10 10

2023 4 18

GBM

P1

2022 10 10

2023 4 18“

| xx) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.176, GB-2.177 ir GB.2-178 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.176 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 11 | 2023 4 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 10 11 | 2023 4 19 |
| GB-2.177 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 11 | 2023 4 23 |
| GBM | P1 | | 2022 10 11 | 2023 4 23 |
| GB-2.178 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 11 | 2023 4 23 |
| GBM | P1 | | 2022 10 11 | 2023 4 23“ |

xx)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.176, GB-2.177 ir GB.2-178 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.176

POU, RAT

N, P1

2022 10 11

2023 4 19

GBM

P1

2022 10 11

2023 4 19

GB-2.177

POU, RAT

N, P1

2022 10 11

2023 4 23

GBM

P1

2022 10 11

2023 4 23

GB-2.178

POU, RAT

N, P1

2022 10 11

2023 4 23

GBM

P1

2022 10 11

2023 4 23“

| xxi) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.181 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.181 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 12 | 2023 4 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 10 12 | 2023 4 23“ |

xxi)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.181 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.181

POU, RAT

N, P1

2022 10 12

2023 4 23

GBM

P1

2022 10 12

2023 4 23“

| xxii) | Jungtinės Karalystės įraše GB.2-186 – GB-2.188 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.186 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 14 | 2023 4 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 10 14 | 2023 4 23 |
| GB-2.187 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 14 | 2023 4 23 |
| GBM | P1 | | 2022 10 14 | 2023 4 23 |
| GB-2.188 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 15 | 2023 4 19 |
| GBM | P1 | | 2022 10 15 | 2023 4 19“ |

xxii)

Jungtinės Karalystės įraše GB.2-186 – GB-2.188 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.186

POU, RAT

N, P1

2022 10 14

2023 4 23

GBM

P1

2022 10 14

2023 4 23

GB-2.187

POU, RAT

N, P1

2022 10 14

2023 4 23

GBM

P1

2022 10 14

2023 4 23

GB-2.188

POU, RAT

N, P1

2022 10 15

2023 4 19

GBM

P1

2022 10 15

2023 4 19“

| xxiii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.190 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.190 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 16 | 2023 4 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 10 16 | 2023 4 14“ |

xxiii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.190 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.190

POU, RAT

N, P1

2022 10 16

2023 4 14

GBM

P1

2022 10 16

2023 4 14“

| xxiv) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.192 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.192 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 16 | 2023 4 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 10 16 | 2023 4 23“ |

xxiv)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.192 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.192

POU, RAT

N, P1

2022 10 16

2023 4 23

GBM

P1

2022 10 16

2023 4 23“

| xxv) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.196 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.196 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 18 | 2023 4 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 10 18 | 2023 4 23“ |

xxv)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.196 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.196

POU, RAT

N, P1

2022 10 18

2023 4 23

GBM

P1

2022 10 18

2023 4 23“

| xxvi) | Jungtinės Karalystės įraše GB2.199, GB2.200 ir GB-2.201 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.199 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 18 | 2023 4 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 10 18 | 2023 4 23 |
| GB-2.200 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 19 | 2023 4 19 |
| GBM | P1 | | 2022 10 19 | 2023 4 19 |
| GB-2.201 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 19 | 2023 4 23 |
| GBM | P1 | | 2022 10 19 | 2023 4 23“ |

xxvi)

Jungtinės Karalystės įraše GB2.199, GB2.200 ir GB-2.201 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.199

POU, RAT

N, P1

2022 10 18

2023 4 23

GBM

P1

2022 10 18

2023 4 23

GB-2.200

POU, RAT

N, P1

2022 10 19

2023 4 19

GBM

P1

2022 10 19

2023 4 19

GB-2.201

POU, RAT

N, P1

2022 10 19

2023 4 23

GBM

P1

2022 10 19

2023 4 23“

| xxvii) | Jungtinės Karalystės įraše GB.2-205, GB.2-206 ir GB-2.207 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.205 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 20 | 2023 4 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 10 20 | 2023 4 23 |
| GB-2.206 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 21 | 2023 4 23 |
| GBM | P1 | | 2022 10 21 | 2023 4 23 |
| GB-2.207 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 21 | 2023 4 19 |
| GBM | P1 | | 2022 10 21 | 2023 4 19“ |

xxvii)

Jungtinės Karalystės įraše GB.2-205, GB.2-206 ir GB-2.207 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.205

POU, RAT

N, P1

2022 10 20

2023 4 23

GBM

P1

2022 10 20

2023 4 23

GB-2.206

POU, RAT

N, P1

2022 10 21

2023 4 23

GBM

P1

2022 10 21

2023 4 23

GB-2.207

POU, RAT

N, P1

2022 10 21

2023 4 19

GBM

P1

2022 10 21

2023 4 19“

| xxviii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.210 ir GB-2.211 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.210 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 22 | 2023 4 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 10 22 | 2023 4 19 |
| GB-2.211 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 22 | 2023 4 30 |
| GBM | P1 | | 2022 10 22 | 2023 4 30“ |

xxviii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.210 ir GB-2.211 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.210

POU, RAT

N, P1

2022 10 22

2023 4 19

GBM

P1

2022 10 22

2023 4 19

GB-2.211

POU, RAT

N, P1

2022 10 22

2023 4 30

GBM

P1

2022 10 22

2023 4 30“

| xxix) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.214 ir GB.2-215 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.214 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 23 | 2023 4 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 10 23 | 2023 4 19 |
| GB-2.215 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 23 | 2023 4 23 |
| GBM | P1 | | 2022 10 23 | 2023 4 23“ |

xxix)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.214 ir GB.2-215 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.214

POU, RAT

N, P1

2022 10 23

2023 4 19

GBM

P1

2022 10 23

2023 4 19

GB-2.215

POU, RAT

N, P1

2022 10 23

2023 4 23

GBM

P1

2022 10 23

2023 4 23“

| xxx) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.221 ir GB-2.222 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.221 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 26 | 2023 4 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 10 26 | 2023 4 19 |
| GB-2.222 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 26 | 2023 4 22 |
| GBM | P1 | | 2022 10 26 | 2023 4 22“ |

xxx)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.221 ir GB-2.222 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.221

POU, RAT

N, P1

2022 10 26

2023 4 19

GBM

P1

2022 10 26

2023 4 19

GB-2.222

POU, RAT

N, P1

2022 10 26

2023 4 22

GBM

P1

2022 10 26

2023 4 22“

| xxxi) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.225 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.225 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 28 | 2023 4 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 10 28 | 2023 4 23“ |

xxxi)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.225 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.225

POU, RAT

N, P1

2022 10 28

2023 4 23

GBM

P1

2022 10 28

2023 4 23“

| xxxii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.228 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.228 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 10 29 | 2023 4 22 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 10 29 | 2023 4 22“ |

xxxii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.228 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.228

POU, RAT

N, P1

2022 10 29

2023 4 22

GBM

P1

2022 10 29

2023 4 22“

| xxxiii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.234 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.234 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 11 1 | 2023 4 22 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 11 1 | 2023 4 22“ |

xxxiii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.234 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.234

POU, RAT

N, P1

2022 11 1

2023 4 22

GBM

P1

2022 11 1

2023 4 22“

| xxxiv) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.237 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.237 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 11 2 | 2023 4 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 11 2 | 2023 4 19“ |

xxxiv)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.237 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.237

POU, RAT

N, P1

2022 11 2

2023 4 19

GBM

P1

2022 11 2

2023 4 19“

| xxxv) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.239 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.239 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 11 3 | 2023 4 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 11 3 | 2023 4 23“ |

xxxv)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.239 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.239

POU, RAT

N, P1

2022 11 3

2023 4 23

GBM

P1

2022 11 3

2023 4 23“

| xxxvi) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.245 ir GB-2.246 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.245 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 11 6 | 2023 4 18 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 11 6 | 2023 4 18 |
| GB-2.246 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 11 6 | 2023 4 19 |
| GBM | P1 | | 2022 11 6 | 2023 4 19“ |

xxxvi)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.245 ir GB-2.246 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.245

POU, RAT

N, P1

2022 11 6

2023 4 18

GBM

P1

2022 11 6

2023 4 18

GB-2.246

POU, RAT

N, P1

2022 11 6

2023 4 19

GBM

P1

2022 11 6

2023 4 19“

| xxxvii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.250 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.250 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 11 9 | 2023 4 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 11 9 | 2023 4 23“ |

xxxvii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.250 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.250

POU, RAT

N, P1

2022 11 9

2023 4 23

GBM

P1

2022 11 9

2023 4 23“

| xxxviii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.259 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.259 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 11 16 | 2023 4 20 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 11 16 | 2023 4 20“ |

xxxviii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.259 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.259

POU, RAT

N, P1

2022 11 16

2023 4 20

GBM

P1

2022 11 16

2023 4 20“

| xxxix) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.263 ir GB-2.264 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.263 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 11 20 | 2023 4 16 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 11 20 | 2023 4 16 |
| GB-2.264 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 11 20 | 2023 4 30 |
| GBM | P1 | | 2022 11 20 | 2023 4 30“ |

xxxix)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.263 ir GB-2.264 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.263

POU, RAT

N, P1

2022 11 20

2023 4 16

GBM

P1

2022 11 20

2023 4 16

GB-2.264

POU, RAT

N, P1

2022 11 20

2023 4 30

GBM

P1

2022 11 20

2023 4 30“

| xl) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.268 ir GB.2-269 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.268 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 11 23 | 2023 4 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 11 23 | 2023 4 19 |
| GB-2.269 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 11 26 | 2023 4 22 |
| GBM | P1 | | 2022 11 26 | 2023 4 22“ |

xl)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.268 ir GB.2-269 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.268

POU, RAT

N, P1

2022 11 23

2023 4 19

GBM

P1

2022 11 23

2023 4 19

GB-2.269

POU, RAT

N, P1

2022 11 26

2023 4 22

GBM

P1

2022 11 26

2023 4 22“

| xli) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.276 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.276 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 12 13 | 2023 4 16 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 12 13 | 2023 4 16“ |

xli)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.276 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.276

POU, RAT

N, P1

2022 12 13

2023 4 16

GBM

P1

2022 12 13

2023 4 16“

| xlii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.278 ir GB-2.279 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.278 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 12 15 | 2023 4 24 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 12 15 | 2023 4 24 |
| GB-2.279 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 12 15 | 2023 4 13 |
| GBM | P1 | | 2022 12 15 | 2023 4 13“ |

xlii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.278 ir GB-2.279 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.278

POU, RAT

N, P1

2022 12 15

2023 4 24

GBM

P1

2022 12 15

2023 4 24

GB-2.279

POU, RAT

N, P1

2022 12 15

2023 4 13

GBM

P1

2022 12 15

2023 4 13“

| xliii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.281 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.281 | POU, RAT | N, P1 | | 2022 12 20 | 2023 4 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2022 12 20 | 2023 4 23“ |

xliii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.281 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.281

POU, RAT

N, P1

2022 12 20

2023 4 23

GBM

P1

2022 12 20

2023 4 23“

| xliv) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.284 ir GB-2.285 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.284 | POU, RAT | N, P1 | | 2023 12 30 | 2023 4 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2023 12 30 | 2023 4 23 |
| GB-2.285 | POU, RAT | N, P1 | | 2023 1 4 | 2023 4 18 |
| GBM | P1 | | 2023 1 4 | 2023 4 18“ |

xliv)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.284 ir GB-2.285 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.284

POU, RAT

N, P1

2023 12 30

2023 4 23

GBM

P1

2023 12 30

2023 4 23

GB-2.285

POU, RAT

N, P1

2023 1 4

2023 4 18

GBM

P1

2023 1 4

2023 4 18“

| xlv) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.287 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.287 | POU, RAT | N, P1 | | 2023 1 10 | 2023 4 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2023 1 10 | 2023 4 19“ |

xlv)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.287 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.287

POU, RAT

N, P1

2023 1 10

2023 4 19

GBM

P1

2023 1 10

2023 4 19“

| xlvi) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.289 ir GB-2.290 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.289 | POU, RAT | N, P1 | | 2023 1 12 | 2023 4 18 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2023 1 12 | 2023 4 18 |
| GB-2.290 | POU, RAT | N, P1 | | 2023 1 12 | 2023 4 18 |
| GBM | P1 | | 2023 1 12 | 2023 4 18“ |

xlvi)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.289 ir GB-2.290 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.289

POU, RAT

N, P1

2023 1 12

2023 4 18

GBM

P1

2023 1 12

2023 4 18

GB-2.290

POU, RAT

N, P1

2023 1 12

2023 4 18

GBM

P1

2023 1 12

2023 4 18“

| xlvii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.295 ir GB-2.296 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.295 | POU, RAT | N, P1 | | 2023 2 21 | 2023 4 27 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2023 2 21 | 2023 4 27 |
| GB-2.296 | POU, RAT | N, P1 | | 2023 3 10 | 2023 5 4 |
| GBM | P1 | | 2023 3 10 | 2023 5 4“ |

xlvii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.295 ir GB-2.296 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.295

POU, RAT

N, P1

2023 2 21

2023 4 27

GBM

P1

2023 2 21

2023 4 27

GB-2.296

POU, RAT

N, P1

2023 3 10

2023 5 4

GBM

P1

2023 3 10

2023 5 4“

| xlviii) | Jungtinės Karalystės įraše po GB-2.296 zonai skirtos eilutės įrašomos GB-2.297 – GB-2.302 zonoms skirtos eilutės:











  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.297 | POU, RAT | N, P1 | | 2023 3 31 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2023 3 31 | |
| GB-2.298 | POU, RAT | N, P1 | | 2023 4 13 | |
| GBM | P1 | | 2023 4 13 | |
| GB-2.299 | POU, RAT | N, P1 | | 2023 4 13 | |
| GBM | P1 | | 2023 4 13 | |
| GB-2.300 | POU, RAT | N, P1 | | 2023 4 23 | |
| GBM | P1 | | 2023 4 23 | |
| GB-2.301 | POU, RAT | N, P1 | | 2023 4 27 | |
| GBM | P1 | | 2023 4 27 | |
| GB-2.302 | POU, RAT | N, P1 | | 2023 4 29 | |
| GBM | P1 | | 2023 4 29“ | |

xlviii)

Jungtinės Karalystės įraše po GB-2.296 zonai skirtos eilutės įrašomos GB-2.297 – GB-2.302 zonoms skirtos eilutės:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.297

POU, RAT

N, P1

2023 3 31

GBM

P1

2023 3 31

GB-2.298

POU, RAT

N, P1

2023 4 13

GBM

P1

2023 4 13

GB-2.299

POU, RAT

N, P1

2023 4 13

GBM

P1

2023 4 13

GB-2.300

POU, RAT

N, P1

2023 4 23

GBM

P1

2023 4 23

GB-2.301

POU, RAT

N, P1

2023 4 27

GBM

P1

2023 4 27

GB-2.302

POU, RAT

N, P1

2023 4 29

GBM

P1

2023 4 29“

---

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 132/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 132/74

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/974

2023 m. gegužės 16 d.

kuriuo pratęsiamas nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo Tarybos reglamento (EB) Nr. 1967/2006 nuostatų dėl minimalaus atstumo nuo kranto ir minimalaus jūros gylio reikalavimų žvejojant Slovėnijos teritoriniuose vandenyse „volantinos“ tipo tralais, galiojimas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių, iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1626/94 (1), ypač į jo 13 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | 2014 m. kovo 19 d. Komisija priėmė Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 277/2014 (2), kuriuo pirmą kartą nustatoma nuo Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 13 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos nukrypti leidžianti nuostata dėl minimalaus atstumo nuo kranto ir jūros gylio žvejojant Slovėnijos teritoriniuose vandenyse „volantinos“ tipo tralais; jis nustojo galioti 2017 m. kovo 23 d. Tos nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą leista pratęsti Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/2383 (3); jis nustojo galioti 2020 m. kovo 27 d. Tos nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą leista dar kartą pratęsti Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/511 (4); jis nustojo galioti 2023 m. kovo 27 d.; |
| --- | --- |

(1)

2014 m. kovo 19 d. Komisija priėmė Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 277/2014 (2), kuriuo pirmą kartą nustatoma nuo Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 13 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos nukrypti leidžianti nuostata dėl minimalaus atstumo nuo kranto ir jūros gylio žvejojant Slovėnijos teritoriniuose vandenyse „volantinos“ tipo tralais; jis nustojo galioti 2017 m. kovo 23 d. Tos nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą leista pratęsti Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/2383 (3); jis nustojo galioti 2020 m. kovo 27 d. Tos nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą leista dar kartą pratęsti Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/511 (4); jis nustojo galioti 2023 m. kovo 27 d.;

| (2) | 2022 m. rugsėjo 21 d. Komisija gavo Slovėnijos prašymą pratęsti nukrypti leidžiančios nuostatos, nustatytos Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/511, galiojimą. Slovėnija pateikė 2021 m. rugpjūčio 18 d. priimtą valdymo planą (5) ir valdymo plano stebėsenos bei įgyvendinimo ataskaitą pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2022/511, kuriais pagrindžiamas nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimo pratęsimas, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1241 (6) reikalavimus; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. rugsėjo 21 d. Komisija gavo Slovėnijos prašymą pratęsti nukrypti leidžiančios nuostatos, nustatytos Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/511, galiojimą. Slovėnija pateikė 2021 m. rugpjūčio 18 d. priimtą valdymo planą (5) ir valdymo plano stebėsenos bei įgyvendinimo ataskaitą pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2022/511, kuriais pagrindžiamas nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimo pratęsimas, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1241 (6) reikalavimus;

| (3) | 2022 m. lapkričio mėn. 71-ojoje plenarinėje sesijoje Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK) (7) įvertino prašymą dar kartą pratęsti nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą ir įgyvendinimo ataskaitą. ŽMTEK patvirtino savo ankstesnę nuomonę dėl plano ir, atsižvelgdamas į naują Slovėnijos pateiktą informaciją, padarė išvadą, kad nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo sąlygos tebėra tenkinamos; |
| --- | --- |

(3)

2022 m. lapkričio mėn. 71-ojoje plenarinėje sesijoje Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK) (7) įvertino prašymą dar kartą pratęsti nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą ir įgyvendinimo ataskaitą. ŽMTEK patvirtino savo ankstesnę nuomonę dėl plano ir, atsižvelgdamas į naują Slovėnijos pateiktą informaciją, padarė išvadą, kad nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo sąlygos tebėra tenkinamos;

| (4) | nukrypti leidžianti nuostata, kurią Slovėnija prašo leisti taikyti, atitinka Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 13 straipsnio 5 ir 9 dalyse nustatytas sąlygas; |
| --- | --- |

(4)

nukrypti leidžianti nuostata, kurią Slovėnija prašo leisti taikyti, atitinka Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 13 straipsnio 5 ir 9 dalyse nustatytas sąlygas;

| (5) | visų pirma esama konkrečių geografinių apribojimų – Slovėnijos teritoriniai vandenys niekur nesiekia 50 metrų gylio. Jeigu nukrypti leidžianti nuostata nebūtų taikoma, „volantinos“ tipo tralais žvejybos veikla galėtų būti vykdoma tik didesniu negu 3 jūrmylių atstumu nuo kranto, kur žvejybos plotai yra smarkiai apriboti dėl komercinės laivybos maršrutams skirto rajono; |
| --- | --- |

(5)

visų pirma esama konkrečių geografinių apribojimų – Slovėnijos teritoriniai vandenys niekur nesiekia 50 metrų gylio. Jeigu nukrypti leidžianti nuostata nebūtų taikoma, „volantinos“ tipo tralais žvejybos veikla galėtų būti vykdoma tik didesniu negu 3 jūrmylių atstumu nuo kranto, kur žvejybos plotai yra smarkiai apriboti dėl komercinės laivybos maršrutams skirto rajono;

| (6) | be to, Slovėnijos valdymo planu užtikrinama, kad ateityje žvejybos pastangos nebus didinamos, kaip reikalaujama Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 13 straipsnio 9 dalyje. Žvejybos leidimai bus išduoti tik nurodytiems 12 laivų, kuriems žvejoti Slovėnija jau yra leidusi; |
| --- | --- |

(6)

be to, Slovėnijos valdymo planu užtikrinama, kad ateityje žvejybos pastangos nebus didinamos, kaip reikalaujama Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 13 straipsnio 9 dalyje. Žvejybos leidimai bus išduoti tik nurodytiems 12 laivų, kuriems žvejoti Slovėnija jau yra leidusi;

| (7) | prašymas susijęs su žvejybos veikla, kurią Slovėnija jau yra leidusi vykdyti, ir laivais, kurie pagal Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 13 straipsnio 9 dalį žvejoja daugiau kaip penkerius metus; |
| --- | --- |

(7)

prašymas susijęs su žvejybos veikla, kurią Slovėnija jau yra leidusi vykdyti, ir laivais, kurie pagal Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 13 straipsnio 9 dalį žvejoja daugiau kaip penkerius metus;

| (8) | tie laivai įtraukti į sąrašą, perduotą Komisijai pagal Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 13 straipsnio 9 dalies reikalavimus; |
| --- | --- |

(8)

tie laivai įtraukti į sąrašą, perduotą Komisijai pagal Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 13 straipsnio 9 dalies reikalavimus;

| (9) | aptariama žvejybos veikla atitinka Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 4 straipsnio 1 dalies reikalavimus, nes žvejyba virš tikrųjų poseidonijų (Posidonia oceanica) ar kitų jūrų žolių sąžalynų nevykdoma; |
| --- | --- |

(9)

aptariama žvejybos veikla atitinka Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 4 straipsnio 1 dalies reikalavimus, nes žvejyba virš tikrųjų poseidonijų (Posidonia oceanica) ar kitų jūrų žolių sąžalynų nevykdoma;

| (10) | kalbant apie reikalavimą laikytis nuostatų dėl mažiausio tinklo akių dydžio, prašoma nukrypti leidžianti nuostata atitinka Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 8 straipsnio 1 dalies h punktą, kuris pakeistas Reglamento (ES) 2019/1241 8 straipsnio 1 dalimi ir IX priedo B dalies I skirsniu, nes „volantinos“ tipo traluose naudojami tik kvadratinių akių tinklai, kurių akys ne mažesnės kaip 40 mm; |
| --- | --- |

(10)

kalbant apie reikalavimą laikytis nuostatų dėl mažiausio tinklo akių dydžio, prašoma nukrypti leidžianti nuostata atitinka Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 8 straipsnio 1 dalies h punktą, kuris pakeistas Reglamento (ES) 2019/1241 8 straipsnio 1 dalimi ir IX priedo B dalies I skirsniu, nes „volantinos“ tipo traluose naudojami tik kvadratinių akių tinklai, kurių akys ne mažesnės kaip 40 mm;

| (11) | žvejybą „volantinos“ tipo tralais (mišriosios žvejybos tipas) įmanoma vykdyti tik sunkesniais iš jų („tartanos“ tipo), todėl gali padidėti sąlytis su jūros dugnu ir demersinių rūšių žuvų laimikis, tačiau tai netrukdo žvejoti kitais žvejybos įrankiais nei tralai, traukiamieji tinklai ar panašūs velkamieji tinklai; |
| --- | --- |

(11)

žvejybą „volantinos“ tipo tralais (mišriosios žvejybos tipas) įmanoma vykdyti tik sunkesniais iš jų („tartanos“ tipo), todėl gali padidėti sąlytis su jūros dugnu ir demersinių rūšių žuvų laimikis, tačiau tai netrukdo žvejoti kitais žvejybos įrankiais nei tralai, traukiamieji tinklai ar panašūs velkamieji tinklai;

| (12) | žvejyba „volantinos“ tipo tralais reglamentuojama siekiant užtikrinti, kad Reglamento (ES) 2019/1241 IX priedo A dalyje nurodytų rūšių individų laimikis būtų minimalus ir atitiktų Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 13 straipsnio 9 dalies c punkte nustatytus kriterijus. ŽMTEK atkreipė dėmesį, kad šių rūšių individų laimikis, apie kurį pranešta, nėra nereikšmingas, tačiau jis padarė išvadą, kad, atsižvelgiant į ribotą žvejybos „volantinos“ tipo tralais mastą, bendras šių rūšių individų laimikis siekia kelias dešimtis tonų, o tai sudaro tik labai nedidelę bendro šiaurinėje Adrijos jūros dalyje sužvejojamo šių rūšių individų laimikio dalį; |
| --- | --- |

(12)

žvejyba „volantinos“ tipo tralais reglamentuojama siekiant užtikrinti, kad Reglamento (ES) 2019/1241 IX priedo A dalyje nurodytų rūšių individų laimikis būtų minimalus ir atitiktų Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 13 straipsnio 9 dalies c punkte nustatytus kriterijus. ŽMTEK atkreipė dėmesį, kad šių rūšių individų laimikis, apie kurį pranešta, nėra nereikšmingas, tačiau jis padarė išvadą, kad, atsižvelgiant į ribotą žvejybos „volantinos“ tipo tralais mastą, bendras šių rūšių individų laimikis siekia kelias dešimtis tonų, o tai sudaro tik labai nedidelę bendro šiaurinėje Adrijos jūros dalyje sužvejojamo šių rūšių individų laimikio dalį;

| (13) | „volantinos“ tipo tralais nevykdoma tikslinė galvakojų moliuskų žvejyba. ŽMTEK pažymėjo, kad vykdant žvejybą „volantinos“ tipo tralais galvakojai moliuskai yra vertinga priegauda, tačiau jis padarė išvadą, kad, remiantis naujausia plano įgyvendinimo ataskaita ir atsižvelgiant į ribotą žvejybos „volantinos“ tipo tralais mastą, labiausiai tikėtina, kad atitinkamas galvakojų moliuskų laimikis sudaro tik labai nedidelę bendro platesnėje šiaurinėje Adrijos jūros dalyje sužvejojamo šių rūšių individų laimikio dalį; |
| --- | --- |

(13)

„volantinos“ tipo tralais nevykdoma tikslinė galvakojų moliuskų žvejyba. ŽMTEK pažymėjo, kad vykdant žvejybą „volantinos“ tipo tralais galvakojai moliuskai yra vertinga priegauda, tačiau jis padarė išvadą, kad, remiantis naujausia plano įgyvendinimo ataskaita ir atsižvelgiant į ribotą žvejybos „volantinos“ tipo tralais mastą, labiausiai tikėtina, kad atitinkamas galvakojų moliuskų laimikis sudaro tik labai nedidelę bendro platesnėje šiaurinėje Adrijos jūros dalyje sužvejojamo šių rūšių individų laimikio dalį;

| (14) | į Slovėnijos valdymo planą įtrauktos žvejybos veiklos stebėjimo priemonės, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 13 straipsnio 9 dalies trečioje pastraipoje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 (8) 14 ir 15 straipsniuose; |
| --- | --- |

(14)

į Slovėnijos valdymo planą įtrauktos žvejybos veiklos stebėjimo priemonės, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 13 straipsnio 9 dalies trečioje pastraipoje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 (8) 14 ir 15 straipsniuose;

| (15) | todėl Komisija mano, kad Slovėnijos prašymas leisti pratęsti nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą atitinka Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 13 straipsnio 5 ir 9 dalyse nustatytas sąlygas. todėl prašymas pratęsti nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą turėtų būti patenkintas; |
| --- | --- |

(15)

todėl Komisija mano, kad Slovėnijos prašymas leisti pratęsti nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą atitinka Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 13 straipsnio 5 ir 9 dalyse nustatytas sąlygas. todėl prašymas pratęsti nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą turėtų būti patenkintas;

| (16) | Slovėnija turėtų laiku ir laikydamasi savo valdymo plane numatyto stebėsenos plano teikti Komisijai ataskaitas; |
| --- | --- |

(16)

Slovėnija turėtų laiku ir laikydamasi savo valdymo plane numatyto stebėsenos plano teikti Komisijai ataskaitas;

| (17) | reikėtų nustatyti, kad nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimo trukmė bus apribota, kad tuo atveju, jei, Komisijai pateiktos ataskaitos duomenimis, naudojamų išteklių išsaugojimo būklė pablogėtų, būtų galima nedelsiant imtis taisomųjų valdymo priemonių ir kartu pagerinti mokslinės informacijos bazę, kuria remiantis būtų tobulinamas valdymo planas; |
| --- | --- |

(17)

reikėtų nustatyti, kad nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimo trukmė bus apribota, kad tuo atveju, jei, Komisijai pateiktos ataskaitos duomenimis, naudojamų išteklių išsaugojimo būklė pablogėtų, būtų galima nedelsiant imtis taisomųjų valdymo priemonių ir kartu pagerinti mokslinės informacijos bazę, kuria remiantis būtų tobulinamas valdymo planas;

| (18) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/2383 suteiktos nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimas baigėsi 2023 m. kovo 27 d., todėl, kad būtų užtikrintas teisinis tęstinumas, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2023 m. kovo 28 d. Dėl teisinio tikrumo šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka; |
| --- | --- |

(18)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/2383 suteiktos nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimas baigėsi 2023 m. kovo 27 d., todėl, kad būtų užtikrintas teisinis tęstinumas, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2023 m. kovo 28 d. Dėl teisinio tikrumo šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka;

| (19) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(19)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nukrypti leidžianti nuostata

Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 13 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa netaikoma Slovėnijos teritoriniuose vandenyse 1,5–3 jūrmylių atstumu nuo kranto, nepriklausomai nuo jų gylio, žvejojant „volantinos“ tipo tralais, kuriuos naudoja laivai, atitinkantys šiuos reikalavimus:

| a) | turintys registracijos numerį, nurodytą Slovėnijos pagal Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 19 straipsnio 2 dalį priimtame valdymo plane; |
| --- | --- |

a)

turintys registracijos numerį, nurodytą Slovėnijos pagal Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 19 straipsnio 2 dalį priimtame valdymo plane;

| b) | žvejybos veiklą vykdantys daugiau kaip penkerius metus ir ateityje nedidinsiantys nustatytų žvejybos pastangų ir |
| --- | --- |

b)

žvejybos veiklą vykdantys daugiau kaip penkerius metus ir ateityje nedidinsiantys nustatytų žvejybos pastangų ir

| c) | turintys žvejybos leidimą ir žvejybos veiklą vykdantys pagal valdymo planą, Slovėnijos priimtą remiantis Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 19 straipsnio 2 dalimi. |
| --- | --- |

c)

turintys žvejybos leidimą ir žvejybos veiklą vykdantys pagal valdymo planą, Slovėnijos priimtą remiantis Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 19 straipsnio 2 dalimi.

2 straipsnis

Stebėsenos planas ir ataskaitų teikimas

Slovėnija per metus nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisijai pateikia ataskaitą, parengtą pagal 1 straipsnyje nurodytame valdymo plane nustatytą stebėsenos planą.

3 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymo laikotarpis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2023 m. kovo 28 d. iki 2026 m. kovo 27 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. gegužės 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 409, 2006 12 30, p. 11.

1

(2)  
  2014 m. kovo 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 277/2014, kuriuo nukrypstama nuo Tarybos reglamento (EB) Nr. 1967/2006 nuostatų dėl minimalaus atstumo nuo kranto ir minimalaus jūros gylio reikalavimų žvejojant Slovėnijos teritoriniuose vandenyse „volantinos“ tipo tralais (OL L 82, 2014 3 20, p. 1).

2

(3)  
  2017 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/2383, kuriuo pratęsiamas nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo Tarybos reglamento (EB) Nr. 1967/2006 nuostatų dėl minimalaus atstumo nuo kranto ir minimalaus jūros gylio reikalavimų žvejojant Slovėnijos teritoriniuose vandenyse „volantinos“ tipo tralais, galiojimas (OL L 340, 2017 12 20, p. 32).

3

(4)  
  2022 m. kovo 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/511, kuriuo pratęsiamas nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo Tarybos reglamento (EB) Nr. 1967/2006 nuostatų dėl minimalaus atstumo nuo kranto ir minimalaus jūros gylio reikalavimų žvejojant Slovėnijos teritoriniuose vandenyse „volantinos“ tipo tralais, galiojimas (OL L 103, 2022 3 31, p. 7).

4

(5)  
  2021 m. rugpjūčio 18 d. Sprendimas Nr. 34200–2/2021/3.

5

(6)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1224/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 ir (ES) 2019/1022 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 (OL L 198, 2019 7 25, p. 105).

6

(7)  Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto 71-ojo plenarinio posėdžio ataskaita (STECF-PLEN-22–03). Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2022 (https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/43440856/STECF+PLEN+22-03.pdf/d0acb3d4-6b6a-4067-9d08-0b6004660e25).

7

(8)  
  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

8

---

SPRENDIMAI

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 132/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 132/77

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2023/975

2023 m. gegužės 15 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/417, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos skubaus informavimo sistemos (RAPEX), nustatytos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos 12 straipsnį, ir jos pranešimų sistemos naudojimo gairės

(pranešta dokumentu Nr. C(2023) 2817)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2001 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos (1), ypač į jos 11 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą ir II priedo 8 punktą,

atsižvelgdama į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1020 dėl rinkos priežiūros ir gaminių atitikties, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2004/42/EB ir reglamentai (EB) Nr. 765/2008 ir (ES) Nr. 305/2011 (2), ypač į jo 20 straipsnį,

atsižvelgdama į 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (3), ypač į jo 28 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (4), ypač į jo 26 straipsnio 1 dalį,

pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal Direktyvos 2001/95/EB 15 straipsnio 1 dalį,

pasikonsultavusi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu pagal Reglamento (ES) 2018/1725 42 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2019/417 (5) nustatomos Europos Sąjungos skubaus informavimo sistemos (RAPEX), nustatytos pagal Direktyvos 2001/95/EB 12 straipsnį, ir jos pranešimų sistemos naudojimo gairės; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2019/417 (5) nustatomos Europos Sąjungos skubaus informavimo sistemos (RAPEX), nustatytos pagal Direktyvos 2001/95/EB 12 straipsnį, ir jos pranešimų sistemos naudojimo gairės;

| (2) | Reglamento (ES) 2018/1725 28 straipsnyje nustatyta, kad tais atvejais, kai du ar daugiau duomenų valdytojų bendrai nustato duomenų tvarkymo tikslus ir priemones, jie yra bendri duomenų valdytojai. Atitinkama bendrų duomenų valdytojų atsakomybė gali būti nustatyta ES teisėje, visų pirma kiek tai susiję su duomenų subjekto naudojimusi savo teisėmis ir jų atitinkamomis pareigomis pateikti Reglamento (ES) 2018/1725 15 ir 16 straipsniuose nurodytą informaciją; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (ES) 2018/1725 28 straipsnyje nustatyta, kad tais atvejais, kai du ar daugiau duomenų valdytojų bendrai nustato duomenų tvarkymo tikslus ir priemones, jie yra bendri duomenų valdytojai. Atitinkama bendrų duomenų valdytojų atsakomybė gali būti nustatyta ES teisėje, visų pirma kiek tai susiję su duomenų subjekto naudojimusi savo teisėmis ir jų atitinkamomis pareigomis pateikti Reglamento (ES) 2018/1725 15 ir 16 straipsniuose nurodytą informaciją;

| (3) | Reglamento (ES) 2016/679 26 straipsnyje nustatyta, kad tais atvejais, kai du ar daugiau duomenų valdytojų bendrai nustato asmens duomenų tvarkymo tikslus ir priemones, jie laikomi bendrais duomenų valdytojais. Atitinkama bendrų duomenų valdytojų atsakomybė gali būti nustatyta ES teisėje, visų pirma kiek tai susiję su duomenų subjekto naudojimusi savo teisėmis ir jų atitinkamomis pareigomis pateikti Reglamento (ES) 2016/679 13 ir 14 straipsniuose nurodytą informaciją; |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (ES) 2016/679 26 straipsnyje nustatyta, kad tais atvejais, kai du ar daugiau duomenų valdytojų bendrai nustato asmens duomenų tvarkymo tikslus ir priemones, jie laikomi bendrais duomenų valdytojais. Atitinkama bendrų duomenų valdytojų atsakomybė gali būti nustatyta ES teisėje, visų pirma kiek tai susiję su duomenų subjekto naudojimusi savo teisėmis ir jų atitinkamomis pareigomis pateikti Reglamento (ES) 2016/679 13 ir 14 straipsniuose nurodytą informaciją;

| (4) | tvarkydamos duomenis sistemoje „Saugos vartai“/RAPEX Komisija ir nacionalinės institucijos veikia kaip bendros duomenų valdytojos; |
| --- | --- |

(4)

tvarkydamos duomenis sistemoje „Saugos vartai“/RAPEX Komisija ir nacionalinės institucijos veikia kaip bendros duomenų valdytojos;

| (5) | būtina nustatyti atitinkamus Komisijos ir nacionalinių institucijų, kaip bendrų duomenų valdytojų, vaidmenis, atsakomybę ir susitarimus pagal Reglamento (ES) 2018/1725 28 straipsnį ir Reglamento (ES) 2016/679 26 straipsnį; |
| --- | --- |

(5)

būtina nustatyti atitinkamus Komisijos ir nacionalinių institucijų, kaip bendrų duomenų valdytojų, vaidmenis, atsakomybę ir susitarimus pagal Reglamento (ES) 2018/1725 28 straipsnį ir Reglamento (ES) 2016/679 26 straipsnį;

| (6) | todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/417 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(6)

todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/417 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/417 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnis pakeičiamas taip:

  „1 straipsnis

  1.   Europos Sąjungos skubaus informavimo sistemos (RAPEX), nustatytos pagal Direktyvos 2001/95/EB 12 straipsnį, ir jos pranešimų sistemos naudojimo gairės išdėstytos šio sprendimo I priede.


  2.   Bendras Europos Sąjungos skubaus informavimo sistemos (RAPEX) duomenų valdymas yra nustatytas šio sprendimo II priede.“; |
| --- | --- |

1)

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

1.   Europos Sąjungos skubaus informavimo sistemos (RAPEX), nustatytos pagal Direktyvos 2001/95/EB 12 straipsnį, ir jos pranešimų sistemos naudojimo gairės išdėstytos šio sprendimo I priede.

2.   Bendras Europos Sąjungos skubaus informavimo sistemos (RAPEX) duomenų valdymas yra nustatytas šio sprendimo II priede.“;

| 2) | priedas pervadinamas I priedu; |
| --- | --- |

2)

priedas pervadinamas I priedu;

| 3) | pridedamas šio sprendimo priede pateiktas II priedas. |
| --- | --- |

3)

pridedamas šio sprendimo priede pateiktas II priedas.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2023 m. gegužės 15 d.

Komisijos vardu

Didier REYNDERS

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 11, 2002 1 15, p. 4.

1

(2)  
  OL L 169, 2019 6 25, p. 1.

2

(3)  
  OL L 295, 2018 11 21, p. 39.

3

(4)  
  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

4

(5)  
  2018 m. lapkričio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/417, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos skubaus informavimo sistemos (RAPEX), nustatytos pagal Direktyvos 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos 12 straipsnį, ir jos pranešimų sistemos naudojimo gairės (OL L 73, 2019 3 15, p. 121).

5

---

PRIEDAS

„II PRIEDAS

BENDRAS EUROPOS SĄJUNGOS SKUBAUS INFORMAVIMO SISTEMOS (RAPEX), NUSTATYTOS PAGAL EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVOS 2001/95/EB (1) (DIREKTYVOS DĖL BENDROS GAMINIŲ SAUGOS) 12 STRAIPSNĮ, DUOMENŲ VALDYMAS

1.   
  Duomenų tvarkymo dalykas bei aprašymas

Taikomoji programa „Saugos vartai“/RAPEX – tai pranešimų sistema, skirta valstybių narių nacionalinėms institucijoms, trims Europos ekonominės erdvės (EEE) narėmis esančioms Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) valstybėms (Islandijai, Lichtenšteinui ir Norvegijai) ir Komisijai skubiai apsikeisti informacija apie priemones, kurių imtasi Sąjungos ir (arba) EEE nare esančios ELPA valstybės rinkoje radus pavojingų gaminių. Šios pranešimų sistemos paskirtis:

| — | užkirsti kelią tiekti vartotojams pavojingus gaminius vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

—

užkirsti kelią tiekti vartotojams pavojingus gaminius vidaus rinkoje;

| — | esant būtinybei, imtis taisomųjų priemonių, pvz., pašalinti arba atšaukti tokius gaminius iš rinkos. |
| --- | --- |

—

esant būtinybei, imtis taisomųjų priemonių, pvz., pašalinti arba atšaukti tokius gaminius iš rinkos.

Keitimasis informacija yra susijęs su prevencinėmis ir ribojamosiomis priemonėmis ir veiksmais, kurių imtasi dėl pavojingų vartotojams ir profesionaliam naudojimui skirtų gaminių, išskyrus maisto produktus, pašarus, vaistus ir medicinos priemones. Sistema „Saugos vartai“/RAPEX apima tiek tas priemones, kurių nurodo imtis nacionalinės valdžios institucijos, tiek priemones, kurių ekonominės veiklos vykdytojai imasi savanoriškai.

2.   
  Bendro duomenų valdymo taikymo sritis

Tvarkydamos duomenis sistemoje „Saugos vartai“/RAPEX Komisija ir nacionalinės institucijos veikia kaip bendros duomenų valdytojos. Nacionalinės institucijos – visos valstybių narių institucijos ir EEE narėmis esančių ELPA šalių institucijos, veikiančios gaminių saugos srityje ir dalyvaujančios „Saugos vartų“/RAPEX tinkle, įskaitant rinkos priežiūros institucijas, atsakingas už gaminių atitikties saugos reikalavimams stebėseną, ir už išorės sienų kontrolę atsakingas institucijas.

Taikant Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 (2) 26 straipsnį ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (3) 28 straipsnį, Komisija, kaip bendra asmens duomenų valdytoja, yra atsakinga už šią duomenų tvarkymo veiklą:

| (1) | Komisija gali tvarkyti informaciją, susijusią su priemonėmis, kurių imtasi dėl į Sąjungą ir Europos ekonominę erdvę importuotų arba iš jų eksportuotų didelį pavojų keliančių gaminių, kad galėtų perduoti ją RAPEX kontaktiniams centrams. |
| --- | --- |

(1)

Komisija gali tvarkyti informaciją, susijusią su priemonėmis, kurių imtasi dėl į Sąjungą ir Europos ekonominę erdvę importuotų arba iš jų eksportuotų didelį pavojų keliančių gaminių, kad galėtų perduoti ją RAPEX kontaktiniams centrams.

| (2) | Komisija gali tvarkyti iš trečiųjų šalių, tarptautinių organizacijų, įmonių ar kitų skubaus įspėjimo sistemų gautą informaciją apie pavojų keliančius ES ir ne ES kilmės gaminius, kad galėtų perduoti tokią informaciją nacionalinėms valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

(2)

Komisija gali tvarkyti iš trečiųjų šalių, tarptautinių organizacijų, įmonių ar kitų skubaus įspėjimo sistemų gautą informaciją apie pavojų keliančius ES ir ne ES kilmės gaminius, kad galėtų perduoti tokią informaciją nacionalinėms valdžios institucijoms.

Komisija yra atsakinga už tai, kad būtų laikomasi Reglamente (ES) 2018/1725 nustatytų prievolių ir sąlygų, susijusių su šia veikla.

Nacionalinės valdžios institucijos, kaip bendros asmens duomenų valdytojos, yra atsakingos už šią duomenų tvarkymo veiklą:

| (1) | nacionalinės valdžios institucijos gali tvarkyti informaciją pagal Direktyvos 2001/95/EB 11 ir 12 straipsnius ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1020 (4) 20 straipsnį, kad galėtų pateikti tokią informaciją Komisijai ir kitoms valstybėms narėms bei EEE narėmis esančioms ELPA valstybėms; |
| --- | --- |

(1)

nacionalinės valdžios institucijos gali tvarkyti informaciją pagal Direktyvos 2001/95/EB 11 ir 12 straipsnius ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1020 (4) 20 straipsnį, kad galėtų pateikti tokią informaciją Komisijai ir kitoms valstybėms narėms bei EEE narėmis esančioms ELPA valstybėms;

| (2) | po tolesnių veiksmų, susijusių su sistemos „Saugos vartai“/RAPEX pranešimais, nacionalinės institucijos gali tvarkyti informaciją, kad galėtų pateikti tokią informaciją Komisijai ir kitoms valstybėms narėms bei EEE narėmis esančioms ELPA šalims. |
| --- | --- |

(2)

po tolesnių veiksmų, susijusių su sistemos „Saugos vartai“/RAPEX pranešimais, nacionalinės institucijos gali tvarkyti informaciją, kad galėtų pateikti tokią informaciją Komisijai ir kitoms valstybėms narėms bei EEE narėmis esančioms ELPA šalims.

Nacionalinės valdžios institucijos yra atsakingos už tai, kad būtų laikomasi Reglamente (ES) 2016/679 nustatytų prievolių ir sąlygų, susijusių su šia veikla.

3.   
  Bendrų duomenų valdytojų atsakomybės sritys, funkcijos ir santykiai su duomenų subjektais

3.1.   Duomenų subjektų ir asmens duomenų kategorijos

Bendri duomenų valdytojai bendrai tvarko toliau nurodytų kategorijų asmens duomenis:

| a) | sistemos „Saugos vartai“/RAPEX naudotojų kontaktinius duomenis;
  gali būti tvarkomi šie duomenys:






  — | sistemos „Saugos vartai“/RAPEX naudotojo vardas; |
| --- | --- | --- |

a)

sistemos „Saugos vartai“/RAPEX naudotojų kontaktinius duomenis;

gali būti tvarkomi šie duomenys:

—

sistemos „Saugos vartai“/RAPEX naudotojo vardas;

| — | sistemos „Saugos vartai“/RAPEX naudotojo pavardė; |
| --- | --- |

—

sistemos „Saugos vartai“/RAPEX naudotojo pavardė;

| — | sistemos „Saugos vartai“/RAPEX naudotojo e. pašto adresas; |
| --- | --- |

—

sistemos „Saugos vartai“/RAPEX naudotojo e. pašto adresas;

| — | sistemos „Saugos vartai“/RAPEX naudotojo šalis; |
| --- | --- |

—

sistemos „Saugos vartai“/RAPEX naudotojo šalis;

| — | „Saugos vartų“/RAPEX naudotojo pageidaujama kalba; |
| --- | --- |

—

„Saugos vartų“/RAPEX naudotojo pageidaujama kalba;

| b) | prisijungus prie sistemos „Saugos vartai“/RAPEX pateikto pranešimo ir atsakymo autoriaus ir tvirtintojo kontaktiniai duomenys.
  Tokie autoriai ir tvirtintojai – tai:






  — | nacionaliniai „Saugos vartų“/RAPEX kontaktiniai centrai ir valstybių narių ir EEE narėmis esančių ELPA šalių rinkos priežiūros institucijų arba už išorės sienų kontrolę atsakingų nacionalinių institucijų inspektoriai, dalyvaujantys pranešimo procedūroje; |
| --- | --- | --- |

b)

prisijungus prie sistemos „Saugos vartai“/RAPEX pateikto pranešimo ir atsakymo autoriaus ir tvirtintojo kontaktiniai duomenys.

Tokie autoriai ir tvirtintojai – tai:

—

nacionaliniai „Saugos vartų“/RAPEX kontaktiniai centrai ir valstybių narių ir EEE narėmis esančių ELPA šalių rinkos priežiūros institucijų arba už išorės sienų kontrolę atsakingų nacionalinių institucijų inspektoriai, dalyvaujantys pranešimo procedūroje;

| — | Komisijos darbuotojai, pvz., pareigūnai, laikinieji darbuotojai, sutartininkai, stažuotojai ir išorės paslaugų teikėjai; |
| --- | --- |

—

Komisijos darbuotojai, pvz., pareigūnai, laikinieji darbuotojai, sutartininkai, stažuotojai ir išorės paslaugų teikėjai;

gali būti tvarkomi šie duomenys:

| — | prisijungus prie sistemos „Saugos vartai“/RAPEX pateikto pranešimo ir atsakymo autoriaus ir tvirtintojo vardas; |
| --- | --- |

—

prisijungus prie sistemos „Saugos vartai“/RAPEX pateikto pranešimo ir atsakymo autoriaus ir tvirtintojo vardas;

| — | prisijungus prie sistemos „Saugos vartai“/RAPEX pateikto pranešimo ir atsakymo autoriaus ir tvirtintojo pavardė; |
| --- | --- |

—

prisijungus prie sistemos „Saugos vartai“/RAPEX pateikto pranešimo ir atsakymo autoriaus ir tvirtintojo pavardė;

| — | prisijungus prie sistemos „Saugos vartai“/RAPEX pateikiamus pranešimus ir atsakymus kuriančios arba tvirtinančios institucijos pavadinimas; |
| --- | --- |

—

prisijungus prie sistemos „Saugos vartai“/RAPEX pateikiamus pranešimus ir atsakymus kuriančios arba tvirtinančios institucijos pavadinimas;

| — | prisijungus prie sistemos „Saugos vartai“/RAPEX pateikiamus pranešimus ir atsakymus kuriančios arba tvirtinančios institucijos adresas; |
| --- | --- |

—

prisijungus prie sistemos „Saugos vartai“/RAPEX pateikiamus pranešimus ir atsakymus kuriančios arba tvirtinančios institucijos adresas;

| — | prisijungus prie sistemos „Saugos vartai“/RAPEX pateikto pranešimo ir atsakymo autoriaus ir tvirtintojo e. pašto adresas; |
| --- | --- |

—

prisijungus prie sistemos „Saugos vartai“/RAPEX pateikto pranešimo ir atsakymo autoriaus ir tvirtintojo e. pašto adresas;

| — | prisijungus prie sistemos „Saugos vartai“/RAPEX pateikto pranešimo ir atsakymo autoriaus ir tvirtintojo telefono numeris; |
| --- | --- |

—

prisijungus prie sistemos „Saugos vartai“/RAPEX pateikto pranešimo ir atsakymo autoriaus ir tvirtintojo telefono numeris;

| c) | be to, į sistemą atsitiktinai gali būti įtraukti dviejų rūšių asmens duomenys:






  i) | kai būtina atsekti pavojingus gaminius, kaip apibrėžta Direktyvos 2001/95/EB 2 straipsnio c punkte, ekonominės veiklos vykdytojų (gamintojų, eksportuotojų, importuotojų, platintojų ar mažmenininkų) kontaktiniuose duomenyse gali būti nurodyti asmens duomenys, kurie bus įtraukti į sistemą. Tokius duomenis į sistemą „Saugos vartai“/RAPEX įveda tik nacionalinės institucijos, remdamosi savo tyrimo metu surinkta informacija;
  gali būti tvarkomi šie duomenys:






  — | ekonominės veiklos vykdytojo vardas, pavardė arba pavadinimas; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

be to, į sistemą atsitiktinai gali būti įtraukti dviejų rūšių asmens duomenys:

i)

kai būtina atsekti pavojingus gaminius, kaip apibrėžta Direktyvos 2001/95/EB 2 straipsnio c punkte, ekonominės veiklos vykdytojų (gamintojų, eksportuotojų, importuotojų, platintojų ar mažmenininkų) kontaktiniuose duomenyse gali būti nurodyti asmens duomenys, kurie bus įtraukti į sistemą. Tokius duomenis į sistemą „Saugos vartai“/RAPEX įveda tik nacionalinės institucijos, remdamosi savo tyrimo metu surinkta informacija;

gali būti tvarkomi šie duomenys:

—

ekonominės veiklos vykdytojo vardas, pavardė arba pavadinimas;

| — | ekonominės veiklos vykdytojo adresas; |
| --- | --- |

—

ekonominės veiklos vykdytojo adresas;

| — | ekonominės veiklos vykdytojo miestas; |
| --- | --- |

—

ekonominės veiklos vykdytojo miestas;

| — | ekonominės veiklos vykdytojo šalis; |
| --- | --- |

—

ekonominės veiklos vykdytojo šalis;

| — | ekonominės veiklos vykdytojo kontaktiniai duomenys: šiame laukelyje gali būti nurodytas gamintojams arba įgaliotiesiems atstovams atstovaujantis fizinis asmuo. Tačiau valstybių narių prašoma geriau neįvedinėti jokių asmens duomenų ir pirmenybę teikti ne asmens kontaktiniams duomenims, pvz., pateikti bendrąjį e. pašto adresą; |
| --- | --- |

—

ekonominės veiklos vykdytojo kontaktiniai duomenys: šiame laukelyje gali būti nurodytas gamintojams arba įgaliotiesiems atstovams atstovaujantis fizinis asmuo. Tačiau valstybių narių prašoma geriau neįvedinėti jokių asmens duomenų ir pirmenybę teikti ne asmens kontaktiniams duomenims, pvz., pateikti bendrąjį e. pašto adresą;

| — | ekonominės veiklos vykdytojo kontaktinis adresas; |
| --- | --- |

—

ekonominės veiklos vykdytojo kontaktinis adresas;

| ii) | jeigu šie duomenys atsitiktinai įtraukti į kitus dokumentus, pvz., bandymų ataskaitas – asmens, kuris atliko pavojingo gaminio bandymus ir (arba) patvirtino bandymų ataskaitų autentiškumą, vardas ir pavardė. Tokių asmenų vardai ir pavardės įtraukiami į priedėlius ir paieškos sistemoje jų duomenys neteikiami. Valstybių narių prašoma prieš pateikiant atitinkamą informaciją ištrinti tokius duomenis, jei manoma, jog jie nėra būtini, kad sistema veiktų. |
| --- | --- |

ii)

jeigu šie duomenys atsitiktinai įtraukti į kitus dokumentus, pvz., bandymų ataskaitas – asmens, kuris atliko pavojingo gaminio bandymus ir (arba) patvirtino bandymų ataskaitų autentiškumą, vardas ir pavardė. Tokių asmenų vardai ir pavardės įtraukiami į priedėlius ir paieškos sistemoje jų duomenys neteikiami. Valstybių narių prašoma prieš pateikiant atitinkamą informaciją ištrinti tokius duomenis, jei manoma, jog jie nėra būtini, kad sistema veiktų.

3.2.   Informacijos teikimas duomenų subjektams

Komisija Reglamento (ES) 2018/1725 15 ir 16 straipsniuose nurodytą informaciją ir visus pranešimus pagal to reglamento 17–24 ir 35 straipsnius pateikia glausta, skaidria, suprantama ir lengvai prieinama forma ir aiškia ir paprasta kalba. Komisija taip pat imasi atitinkamų priemonių, kad padėtų nacionalinėms valdžios institucijoms glausta, skaidria, suprantama ir lengvai prieinama forma, aiškia ir paprasta kalba pateikti bet kokią Reglamento (ES) 2016/679 13 ir 14 straipsniuose nurodytą informaciją ir to reglamento 19–26 ir 37 straipsniuose numatytus pranešimus, susijusius su šiais duomenimis:

| — | duomenimis, susijusiais su sistemos „Saugos vartai“/RAPEX naudotojais; |
| --- | --- |

—

duomenimis, susijusiais su sistemos „Saugos vartai“/RAPEX naudotojais;

| — | duomenimis, susijusiais su pranešimų ir atsakymų autoriais ir tvirtintojais. |
| --- | --- |

—

duomenimis, susijusiais su pranešimų ir atsakymų autoriais ir tvirtintojais.

Sistemos „Saugos vartai“/RAPEX naudotojai apie jų teises informuojami sistemoje „Saugos vartai“/RAPEX pateikiamu pareiškimu dėl privatumo.

Nacionalinės valdžios institucijos imasi atitinkamų priemonių, kad glausta, skaidria, suprantama ir lengvai prieinama forma, aiškia ir paprasta kalba būtų pateikta bet kokia Reglamento (ES) 2016/679 13 ir 14 straipsniuose nurodyta informacija ir to reglamento 19–26 ir 37 straipsniuose numatyti pranešimai, susiję su šiais duomenimis:

| — | informacija apie juridinius asmenis, pagal kurią galima nustatyti fizinio asmens tapatybę; |
| --- | --- |

—

informacija apie juridinius asmenis, pagal kurią galima nustatyti fizinio asmens tapatybę;

| — | asmenų, kurie atliko pavojingų gaminių bandymus ir (arba) patvirtino tų bandymų ataskaitų autentiškumą, vardais, pavardėmis ir kitais duomenimis. |
| --- | --- |

—

asmenų, kurie atliko pavojingų gaminių bandymus ir (arba) patvirtino tų bandymų ataskaitų autentiškumą, vardais, pavardėmis ir kitais duomenimis.

Ta informacija pateikiama raštu, taip pat ir elektroniniu būdu.

Nacionalinės institucijos, vykdydamos savo prievoles, susijusias duomenų subjektais, naudoja Komisijos parengtą pareiškimo dėl privatumo modelį.

3.3.   Duomenų subjektų prašymų nagrinėjimas

Duomenų subjektai gali naudotis savo teisėmis atitinkamai pagal Reglamentą (ES) 2018/1725 ir Reglamentą (ES) 2016/679 kiekvieno bendro duomenų valdytojo atžvilgiu ir prieš kiekvieną iš jų.

Bendri duomenų valdytojai nagrinėja duomenų subjektų prašymus laikydamiesi šiuo tikslu bendrų duomenų valdytojų nustatytos tvarkos. Išsami naudojimosi duomenų subjektų teisėmis tvarka paaiškinta pareiškime dėl privatumo.

Bendri duomenų valdytojai bendradarbiauja ir, kai jų to prašoma, vieni kitiems skubiai ir veiksmingai padeda nagrinėti bet kokius duomenų subjektų prašymus.

Vienam bendram duomenų valdytojui gavus duomenų subjekto prašymą, kuris nepriskiriamas jo atsakomybės sričiai, tas bendras duomenų valdytojas nedelsdamas ir ne vėliau kaip per septynias kalendorines dienas nuo to pranešimo gavimo persiunčia tą prašymą už tą prašymą iš tikrųjų atsakingam bendram duomenų valdytojui. Atsakingas bendras duomenų valdytojas per kitas tris darbo dienas išsiunčia duomenų subjektui gavimo patvirtinimą, kartu apie tai informuodamas tą bendrą duomenų valdytoją, kuris pirmiausia gavo tą prašymą.

Atsakydamas į duomenų subjekto prašymą, bendras duomenų valdytojas neatskleidžia jokių bendrai tvarkomų asmens duomenų ir kitaip nesudaro galimybės su jais susipažinti, prieš tai nepasikonsultavęs su kitu atitinkamu bendru duomenų valdytoju.

4.   
  Kitos bendrų duomenų valdytojų atsakomybės sritys ir funkcijos

4.1.   Duomenų tvarkymo saugumas

Kiekvienas bendras duomenų valdytojas įgyvendina atitinkamas technines ir organizacines priemones, kurių paskirtis:

| a) | užtikrinti ir apsaugoti bendrai tvarkomų asmens duomenų saugumą, vientisumą ir konfidencialumą atitinkamai pagal Komisijos sprendimą (ES, Euratomas) 2017/46 (5) ir atitinkamą ES valstybės narės ir (arba) EEE nare esančios ELPA šalies teisės aktą; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti ir apsaugoti bendrai tvarkomų asmens duomenų saugumą, vientisumą ir konfidencialumą atitinkamai pagal Komisijos sprendimą (ES, Euratomas) 2017/46 (5) ir atitinkamą ES valstybės narės ir (arba) EEE nare esančios ELPA šalies teisės aktą;

| b) | apsaugoti visus turimus asmens duomenis nuo bet kokio nesankcionuoto ar neteisėto jų tvarkymo, praradimo, naudojimo, atskleidimo ar įsigijimo arba prieigos prie jų; |
| --- | --- |

b)

apsaugoti visus turimus asmens duomenis nuo bet kokio nesankcionuoto ar neteisėto jų tvarkymo, praradimo, naudojimo, atskleidimo ar įsigijimo arba prieigos prie jų;

| c) | neatskleisti asmens duomenų ir neleisti su jais susipažinti niekam kitam, išskyrus duomenų gavėjus ar tvarkytojus, dėl kurių iš anksto susitarta. |
| --- | --- |

c)

neatskleisti asmens duomenų ir neleisti su jais susipažinti niekam kitam, išskyrus duomenų gavėjus ar tvarkytojus, dėl kurių iš anksto susitarta.

Kiekvienas bendras duomenų valdytojas įgyvendina atitinkamas technines ir organizacines priemones, kad užtikrintų duomenų tvarkymo saugumą pagal atitinkamai Reglamento (ES) 2018/1725 33 straipsnį ir Reglamento (ES) 2016/679 32 straipsnį.

Saugumo incidentų, įskaitant asmens duomenų saugumo pažeidimus, atveju bendri duomenų valdytojai teikia vieni kitiems skubią ir veiksmingą pagalbą.

4.2.   Saugumo incidentų, įskaitant asmens duomenų saugumo pažeidimus, valdymas

Bendri duomenų valdytojai saugumo incidentų, įskaitant asmens duomenų saugumo pažeidimus, klausimus sprendžia laikydamiesi savo vidaus tvarkos ir taikytinų teisės aktų.

Bendri duomenų valdytojai visų pirma teikia vieni kitiems skubią ir veiksmingą pagalbą, kuri būtina tam, kad būtų paprasčiau nustatyti bet kokius su bendro duomenų tvarkymo operacija susijusius saugumo incidentus, įskaitant asmens duomenų saugumo pažeidimus, ir spręsti tuos klausimus.

Bendri duomenų valdytojai vieni kitus informuoja apie:

| a) | bet kokį galimą ar esamą pavojų bendrai tvarkomų asmens duomenų prieinamumui, konfidencialumui ir (arba) vientisumui; |
| --- | --- |

a)

bet kokį galimą ar esamą pavojų bendrai tvarkomų asmens duomenų prieinamumui, konfidencialumui ir (arba) vientisumui;

| b) | visus saugumo incidentus, susijusius su bendro duomenų tvarkymo operacija; |
| --- | --- |

b)

visus saugumo incidentus, susijusius su bendro duomenų tvarkymo operacija;

| c) | bet kokį asmens duomenų saugumo pažeidimą (t. y. bet kokį saugumo pažeidimą, dėl kurio atsitiktinai arba neteisėtai sunaikinami, prarandami, pakeičiami, be leidimo atskleidžiami bendrai tvarkomi asmens duomenys arba suteikiama prieiga prie jų), tikėtinas asmens duomenų saugumo pažeidimo pasekmes, pavojaus fizinių asmenų teisėms ir laisvėms vertinimą, taip pat visas priemones, kurių imtasi asmens duomenų saugumo pažeidimui pašalinti ir pavojui fizinių asmenų teisėms ir laisvėms sumažinti; |
| --- | --- |

c)

bet kokį asmens duomenų saugumo pažeidimą (t. y. bet kokį saugumo pažeidimą, dėl kurio atsitiktinai arba neteisėtai sunaikinami, prarandami, pakeičiami, be leidimo atskleidžiami bendrai tvarkomi asmens duomenys arba suteikiama prieiga prie jų), tikėtinas asmens duomenų saugumo pažeidimo pasekmes, pavojaus fizinių asmenų teisėms ir laisvėms vertinimą, taip pat visas priemones, kurių imtasi asmens duomenų saugumo pažeidimui pašalinti ir pavojui fizinių asmenų teisėms ir laisvėms sumažinti;

| d) | bet kokį bendro duomenų tvarkymo operacijos techninių ir (arba) organizacinių apsaugos priemonių pažeidimą. |
| --- | --- |

d)

bet kokį bendro duomenų tvarkymo operacijos techninių ir (arba) organizacinių apsaugos priemonių pažeidimą.

Kiekvienas bendras duomenų valdytojas yra atsakingas už visus saugumo incidentus, įskaitant asmens duomenų saugumo pažeidimus, įvykusius dėl to bendro duomenų valdytojo prievolių pagal šį sprendimą, Reglamentą (ES) 2018/1725 ir Reglamentą (ES) 2016/679 pažeidimo.

Bendri duomenų valdytojai registruoja saugumo incidentus (įskaitant asmens duomenų saugumo pažeidimus) ir nepagrįstai nedelsdami ir ne vėliau kaip per 48 valandas nuo tada, kai sužino apie saugumo incidentą (įskaitant asmens duomenų saugumo pažeidimą), apie tai praneša vieni kitiems.

Už asmens duomenų saugumo pažeidimą atsakingas bendras duomenų valdytojas užregistruoja tą asmens duomenų saugumo pažeidimą ir apie jį praneša Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui arba kompetentingai nacionalinei priežiūros institucijai. Bendras duomenų valdytojas tai padaro nepagrįstai nedelsdamas ir, jei įmanoma, praėjus ne daugiau kaip 72 valandoms nuo tada, kai sužino apie asmens duomenų saugumo pažeidimą, nebent mažai tikėtina, kad dėl to asmens duomenų saugumo pažeidimo kils pavojus fizinių asmenų teisėms ir laisvėms. Atsakingas bendras duomenų valdytojas apie tokį pranešimą informuoja kitus bendrus duomenų valdytojus.

Už asmens duomenų saugumo pažeidimą atsakingas bendras duomenų valdytojas praneša apie tą asmens duomenų saugumo pažeidimą atitinkamiems duomenų subjektams, jei dėl to asmens duomenų saugumo pažeidimo gali kilti didelis pavojus fizinių asmenų teisėms ir laisvėms. Atsakingas bendras duomenų valdytojas apie tokį pranešimą informuoja kitus bendrus duomenų valdytojus.

4.3.   Asmens duomenų vieta

Asmens duomenys, kurie renkami pranešimų pateikimo prisijungus prie sistemos „Saugos vartai“/RAPEX tikslais, saugomi ir renkami Komisijos naudojamoje taikomojoje programoje „Saugos vartai“/RAPEX, siekiant užtikrinti, kad prieiga prie šios taikomosios programos būtų suteikiama tik aiškiai identifikuotiems asmenims ir kad taikomojoje programoje saugomi duomenys būtų tinkamai apsaugoti.

Asmens duomenys, kurie renkami duomenų tvarkymo operacijos tikslais, tvarkomi tik ES arba EEE teritorijoje ir neperduodami už tos teritorijos ribų, išskyrus tuos atvejus, kai jie atitinka Reglamento (ES) 2016/679 45, 46 ar 49 straipsnio arba Reglamento (ES) 2018/1725 47, 48 ar 50 straipsnio nuostatas.

Pagal Direktyvos 2001/95/EB 12 straipsnio 4 dalį prieiga prie sistemos „Saugos vartai“/RAPEX suteikiama paraišką pateikusioms valstybėms, trečiosioms šalims arba tarptautinėms organizacijoms pagal ES ir tų šalių arba tarptautinių organizacijų susitarimą tuose susitarimuose nustatyta tvarka. Tam tikra atrinkta informacija iš sistemos „Saugos vartai“/RAPEX galima keistis. Tokioje informacijoje negali būti asmens duomenų.

4.4.   Duomenų gavėjai

Prieiga prie asmens duomenų suteikiama tik įgaliotiems Komisijos ir nacionalinių institucijų darbuotojams ir rangovams sistemos „Saugos vartai“/RAPEX administravimo ir naudojimo tikslais, nes turint tokią prieigą paprasčiau tvarkyti duomenis. Tokiai prieigai taikomi šie tapatybės nustatymo ir slaptažodžio reikalavimai:

| — | taikomąją programą „Saugos vartai“/RAPEX gali atsidaryti tik Komisija ir naudotojai, kuriuos specialiai tuo tikslu paskyrė ES valstybių narių valdžios institucijos ir EEE narėmis esančios ELPA šalys, taip pat Jungtinės Karalystės valdžios institucijos, kiek tai susiję su Šiaurės Airijos naudotojais; |
| --- | --- |

—

taikomąją programą „Saugos vartai“/RAPEX gali atsidaryti tik Komisija ir naudotojai, kuriuos specialiai tuo tikslu paskyrė ES valstybių narių valdžios institucijos ir EEE narėmis esančios ELPA šalys, taip pat Jungtinės Karalystės valdžios institucijos, kiek tai susiję su Šiaurės Airijos naudotojais;

| — | prieiga prie taikomojoje programoje „Saugos vartai“/RAPEX surinktų asmens duomenų suteikiama tik paskirtiesiems ir įgaliotiesiems šios taikomosios programos naudotojams, turintiems naudotojo vardą ir (arba) slaptažodį. Naudotis taikomąja programa leidžiama ir slaptažodis suteikiamas tik jeigu to prašo kompetentinga nacionalinė institucija bendrai prižiūrint sistemos „Saugos vartai“/RAPEX Komisijos komandai; |
| --- | --- |

—

prieiga prie taikomojoje programoje „Saugos vartai“/RAPEX surinktų asmens duomenų suteikiama tik paskirtiesiems ir įgaliotiesiems šios taikomosios programos naudotojams, turintiems naudotojo vardą ir (arba) slaptažodį. Naudotis taikomąja programa leidžiama ir slaptažodis suteikiamas tik jeigu to prašo kompetentinga nacionalinė institucija bendrai prižiūrint sistemos „Saugos vartai“/RAPEX Komisijos komandai;

| — | prieiga prie surinktų asmens duomenų suteikiama tik Komisijos darbuotojams, atsakingiems už šios duomenų tvarkymo operacijos vykdymą, ir remiantis būtinybės žinoti principu įgaliotiems asmenims. Šie darbuotojai laikosi teisiškai privalomų ir prireikus papildomų konfidencialumo susitarimų. |
| --- | --- |

—

prieiga prie surinktų asmens duomenų suteikiama tik Komisijos darbuotojams, atsakingiems už šios duomenų tvarkymo operacijos vykdymą, ir remiantis būtinybės žinoti principu įgaliotiems asmenims. Šie darbuotojai laikosi teisiškai privalomų ir prireikus papildomų konfidencialumo susitarimų.

Asmenys, kurie turi teisę susipažinti su surinktais asmens duomenimis:

| a) | Komisijos darbuotojai ir rangovai; |
| --- | --- |

a)

Komisijos darbuotojai ir rangovai;

| b) | nustatyti ES valstybių narių ir EEE narėmis esančių ELPA valstybių kontaktiniai centrai ir rinkos priežiūros institucijų inspektoriai, taip pat Jungtinės Karalystės valdžios institucijos, kiek tai susiję su Šiaurės Airijos naudotojais; |
| --- | --- |

b)

nustatyti ES valstybių narių ir EEE narėmis esančių ELPA valstybių kontaktiniai centrai ir rinkos priežiūros institucijų inspektoriai, taip pat Jungtinės Karalystės valdžios institucijos, kiek tai susiję su Šiaurės Airijos naudotojais;

| c) | nustatyti ES valstybių narių ir EEE narėmis esančių ELPA šalių už išorės sienų kontrolę atsakingų institucijų inspektoriai. |
| --- | --- |

c)

nustatyti ES valstybių narių ir EEE narėmis esančių ELPA šalių už išorės sienų kontrolę atsakingų institucijų inspektoriai.

Asmenys, kurie turi prieigą prie visų surinktų asmens duomenų ir kurie, pateikę prašymą, turi galimybę juos koreguoti:

| a) | Komisijos „Saugos vartai“/RAPEX komandos nariai; |
| --- | --- |

a)

Komisijos „Saugos vartai“/RAPEX komandos nariai;

| b) | Komisijos „Saugos vartai“/RAPEX pagalbos tarnybos darbuotojai. |
| --- | --- |

b)

Komisijos „Saugos vartai“/RAPEX pagalbos tarnybos darbuotojai.

Portale Europa viešoje sistemos „Saugos vartai“ interneto svetainėje skelbiamas visų sistemos „Saugos vartai“/RAPEX kontaktinių centrų (ES ir EEE šalių nacionalinių valdžios institucijų paskirtų naudotojų) sąrašas (6), kuriame nurodyti jų kontaktiniai duomenys (pavardė, vardas, institucijos pavadinimas, institucijos adresas, telefonas, faksas, e. paštas). Naudotojų valdymą nacionaliniu lygmeniu kontroliuoja nacionaliniai „Saugos vartų“/RAPEX kontaktiniai centrai, naudodamiesi taikomąja programa „Saugos vartai“/RAPEX.

Visi naudotojai turi galimybę susipažinti su pranešimų, kurių statusas yra „Patvirtinta EK“, turiniu. Tik nacionaliniai sistemos „Saugos vartai“/RAPEX naudotojai gali peržiūrėti savo pranešimo projektą (prieš jį pateikiant EK). Komisijos darbuotojams ir įgaliotiesiems asmenims suteikiama prieiga prie pranešimų, kurių statusas yra „Pateikta EK“.

Kiekvienas bendras duomenų valdytojas informuoja visus kitus bendrus duomenų valdytojus apie bet kokį asmens duomenų perdavimą duomenų gavėjams trečiosiose šalyse arba tarptautinėse organizacijose.

5.   
  Konkrečios bendrų duomenų valdytojų atsakomybės sritys

Komisija užtikrina ir yra atsakinga už šias funkcijas:

| a) | sprendimų dėl duomenų tvarkymo priemonių, reikalavimų ir tikslų priėmimą; |
| --- | --- |

a)

sprendimų dėl duomenų tvarkymo priemonių, reikalavimų ir tikslų priėmimą;

| b) | duomenų tvarkymo operacijų registravimą; |
| --- | --- |

b)

duomenų tvarkymo operacijų registravimą;

| c) | palankesnių sąlygų duomenų subjektams naudotis savo teisėmis sudarymą; |
| --- | --- |

c)

palankesnių sąlygų duomenų subjektams naudotis savo teisėmis sudarymą;

| d) | duomenų subjektų prašymų nagrinėjimą; |
| --- | --- |

d)

duomenų subjektų prašymų nagrinėjimą;

| e) | sprendimų apriboti duomenų subjekto teisių taikymą arba nukrypti nuo jų, kai tai būtina ir proporcinga, priėmimą; |
| --- | --- |

e)

sprendimų apriboti duomenų subjekto teisių taikymą arba nukrypti nuo jų, kai tai būtina ir proporcinga, priėmimą;

| f) | integruotosios ir standartizuotosios privatumo apsaugos užtikrinimą; |
| --- | --- |

f)

integruotosios ir standartizuotosios privatumo apsaugos užtikrinimą;

| g) | asmens duomenų perdavimo ir persiuntimo teisėtumo, būtinumo ir proporcingumo nustatymą ir vertinimą; |
| --- | --- |

g)

asmens duomenų perdavimo ir persiuntimo teisėtumo, būtinumo ir proporcingumo nustatymą ir vertinimą;

| h) | kai reikia, išankstines konsultacijas su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu; |
| --- | --- |

h)

kai reikia, išankstines konsultacijas su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu;

| i) | užtikrinimą, kad asmens duomenis tvarkyti įgalioti asmenys būtų įsipareigoję laikytis konfidencialumo arba jiems būtų taikoma atitinkama teisės aktais nustatyta prievolė saugoti konfidencialumą; |
| --- | --- |

i)

užtikrinimą, kad asmens duomenis tvarkyti įgalioti asmenys būtų įsipareigoję laikytis konfidencialumo arba jiems būtų taikoma atitinkama teisės aktais nustatyta prievolė saugoti konfidencialumą;

| j) | bendradarbiavimą su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu jo prašymu, jam vykdant savo užduotis. |
| --- | --- |

j)

bendradarbiavimą su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu jo prašymu, jam vykdant savo užduotis.

Nacionalinės valdžios institucijos užtikrina ir yra atsakingos už šias funkcijas:

| a) | duomenų tvarkymo operacijų registravimą; |
| --- | --- |

a)

duomenų tvarkymo operacijų registravimą;

| b) | užtikrinimą, kad tvarkomi asmens duomenys būtų tinkami, tikslūs, susiję su tikslais, kuriais jie tvarkomi, ir apimtų tik tuos duomenis, kurie yra būtini tiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

b)

užtikrinimą, kad tvarkomi asmens duomenys būtų tinkami, tikslūs, susiję su tikslais, kuriais jie tvarkomi, ir apimtų tik tuos duomenis, kurie yra būtini tiems tikslams pasiekti;

| c) | skaidrios informacijos ir duomenų subjektų informavimo apie jų teises užtikrinimą; |
| --- | --- |

c)

skaidrios informacijos ir duomenų subjektų informavimo apie jų teises užtikrinimą;

| d) | palankesnių sąlygų duomenų subjektams naudotis savo teisėmis sudarymą; |
| --- | --- |

d)

palankesnių sąlygų duomenų subjektams naudotis savo teisėmis sudarymą;

| e) | užtikrinimą, kad būtų naudojamasi tik tų duomenų tvarkytojų paslaugomis, kurie suteikia pakankamas garantijas, kad atitinkamos techninės ir organizacinės priemonės bus įgyvendintos taip, kad duomenų tvarkymas atitiktų Reglamento (ES) 2016/679 reikalavimus, ir bus užtikrinama duomenų subjekto teisių apsauga; |
| --- | --- |

e)

užtikrinimą, kad būtų naudojamasi tik tų duomenų tvarkytojų paslaugomis, kurie suteikia pakankamas garantijas, kad atitinkamos techninės ir organizacinės priemonės bus įgyvendintos taip, kad duomenų tvarkymas atitiktų Reglamento (ES) 2016/679 reikalavimus, ir bus užtikrinama duomenų subjekto teisių apsauga;

| f) | užtikrinimą, kad duomenų tvarkytojo vykdomas duomenų tvarkymas būtų reglamentuotas sutartimi arba teisės aktu pagal Sąjungos arba valstybės narės teisę pagal Reglamento (ES) 2016/679 28 straipsnį; |
| --- | --- |

f)

užtikrinimą, kad duomenų tvarkytojo vykdomas duomenų tvarkymas būtų reglamentuotas sutartimi arba teisės aktu pagal Sąjungos arba valstybės narės teisę pagal Reglamento (ES) 2016/679 28 straipsnį;

| g) | kai reikia, išankstines konsultacijas su nacionaline priežiūros institucija; |
| --- | --- |

g)

kai reikia, išankstines konsultacijas su nacionaline priežiūros institucija;

| h) | užtikrinimą, kad asmens duomenis tvarkyti įgalioti asmenys būtų įsipareigoję laikytis konfidencialumo arba jiems būtų taikoma atitinkama teisės aktais nustatyta prievolė saugoti konfidencialumą; |
| --- | --- |

h)

užtikrinimą, kad asmens duomenis tvarkyti įgalioti asmenys būtų įsipareigoję laikytis konfidencialumo arba jiems būtų taikoma atitinkama teisės aktais nustatyta prievolė saugoti konfidencialumą;

| i) | bendradarbiavimą su nacionaline priežiūros institucija jos prašymu, jai vykdant savo užduotis. |
| --- | --- |

i)

bendradarbiavimą su nacionaline priežiūros institucija jos prašymu, jai vykdant savo užduotis.

6.   
  Duomenų tvarkymo trukmė

Bendri duomenų valdytojai saugo ir tvarko asmens duomenis ne ilgiau nei juos būtina saugoti ir tvarkyti šiame sprendime išdėstytiems sutartiems tikslams ir prievolėms įgyvendinti, t. y. ne ilgiau nei tai yra būtina duomenų rinkimo ar tolesnio tvarkymo tikslais. Visų pirma:

| a) | taikomosios programos „Saugos vartai“/RAPEX naudotojų kontaktiniai duomenys saugomi sistemoje tol, kol jie yra jos naudotojai. Kontaktiniai duomenys taikomojoje programoje ištrinami iš karto po to, kai gaunama informacija, kad tam tikras asmuo nebėra tos sistemos naudotojas; |
| --- | --- |

a)

taikomosios programos „Saugos vartai“/RAPEX naudotojų kontaktiniai duomenys saugomi sistemoje tol, kol jie yra jos naudotojai. Kontaktiniai duomenys taikomojoje programoje ištrinami iš karto po to, kai gaunama informacija, kad tam tikras asmuo nebėra tos sistemos naudotojas;

| b) | pranešimuose ir atsakymuose pateikti valstybių narių ir EEE narėmis esančių ELPA šalių rinkos priežiūros institucijų inspektorių, taip pat už išorės sienų kontrolę atsakingų institucijų inspektorių kontaktiniai duomenys sistemoje saugomi penkerius metus nuo pranešimo arba atsakymo patvirtinimo; |
| --- | --- |

b)

pranešimuose ir atsakymuose pateikti valstybių narių ir EEE narėmis esančių ELPA šalių rinkos priežiūros institucijų inspektorių, taip pat už išorės sienų kontrolę atsakingų institucijų inspektorių kontaktiniai duomenys sistemoje saugomi penkerius metus nuo pranešimo arba atsakymo patvirtinimo;

| c) | kitų fizinių asmenų asmens duomenys, kurie galėjo būti įtraukti į sistemą, saugomi tokia forma, kad juos būtų galima identifikuoti 30 metų nuo tos informacijos įtraukimo į sistemą „Saugos vartai“/RAPEX; šis laikotarpis atitinka numatomą ilgiausią tokių kategorijų, kaip elektros prietaisai ar motorinės transporto priemonės, gaminių gyvavimo ciklą. |
| --- | --- |

c)

kitų fizinių asmenų asmens duomenys, kurie galėjo būti įtraukti į sistemą, saugomi tokia forma, kad juos būtų galima identifikuoti 30 metų nuo tos informacijos įtraukimo į sistemą „Saugos vartai“/RAPEX; šis laikotarpis atitinka numatomą ilgiausią tokių kategorijų, kaip elektros prietaisai ar motorinės transporto priemonės, gaminių gyvavimo ciklą.

Komisija per mėnesį nuo prašymo gavimo patenkina teisėtus duomenų subjektų prašymus užblokuoti, pakoreguoti arba ištrinti jų duomenis.

7.   
  Atsakomybė už reikalavimų nesilaikymą

Komisija atsako už reikalavimų nesilaikymą pagal Reglamento (ES) 2018/1725 VIII skyriaus nuostatas.

ES valstybės (-ių) narės (-ių) valdžios institucijos atsako už reikalavimų nesilaikymą pagal Reglamento (ES) 2016/679 VIII skyriaus nuostatas.

8.   
  Bendrų duomenų valdytojų bendradarbiavimas

Kiekvienas bendras duomenų valdytojas, kai jo to prašoma, skubiai ir veiksmingai padeda kitiems bendriems duomenų valdytojams vykdyti šį sprendimą, laikydamasis visų taikytinų atitinkamai Reglamento (ES) 2018/1725 ir Reglamento (ES) 2016/679 reikalavimų ir kitų taikytinų duomenų apsaugos taisyklių.

9.   
  Ginčų sprendimas

Bendri duomenų valdytojai stengiasi taikiai išspręsti visus dėl šio sprendimo aiškinimo ar taikymo kylančius arba su tuo susijusius ginčus.

Jeigu kuriuo nors metu bendriems duomenų valdytojams kiltų klausimų arba tarp jų kiltų ginčų ar nesutarimų, susijusių su šiuo sprendimu arba dėl šio sprendimo, tie bendri duomenų valdytojai deda visas pastangas, kad juos išspręstų konsultuodamiesi.

Pageidautina, kad visi ginčai būtų sprendžiami veiklos lygmeniu tuo metu, kai jie kyla, ir kad juos spręstų šio priedo 10 punkte ir portalo Europa viešoje sistemos „Saugos vartai“ interneto svetainėje nurodyti kontaktiniai centrai.

Konsultacijų tikslas yra peržiūrėti ir, kiek tai praktiškai įmanoma, susitarti dėl veiksmų, kurių reikėtų imtis kilusiai problemai išspręsti, ir bendri duomenų valdytojai tuo tikslu sąžiningai derasi. Kiekvienas bendras duomenų valdytojas į prašymą dėl draugiško ginčo sprendimo atsako per 7 darbo dienas nuo tokio prašymo pateikimo. Laikotarpis, per kurį turi būti pasiektas draugiškas ginčo sprendimas, yra 30 darbo dienų nuo prašymo pateikimo dienos.

Jeigu ginčo nepavyksta išspręsti draugiškai, kiekvienas bendras duomenų valdytojas gali kreiptis dėl tarpininkavimo ir (arba) teismo proceso tokia tvarka:

| a) | tarpininkavimo atveju bendri duomenų valdytojai kartu skiria kiekvienam iš jų priimtiną tarpininką, kuris bus atsakingas už tai, kad per du mėnesius nuo ginčo perdavimo jam būtų sudarytos sąlygos išspręsti ginčą; |
| --- | --- |

a)

tarpininkavimo atveju bendri duomenų valdytojai kartu skiria kiekvienam iš jų priimtiną tarpininką, kuris bus atsakingas už tai, kad per du mėnesius nuo ginčo perdavimo jam būtų sudarytos sąlygos išspręsti ginčą;

| b) | teismo proceso atveju šis klausimas perduodamas Europos Sąjungos Teisingumo Teismui pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 272 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

teismo proceso atveju šis klausimas perduodamas Europos Sąjungos Teisingumo Teismui pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 272 straipsnį.

10.   
  Bendrų duomenų valdytojų bendradarbiavimui skirti kontaktiniai centrai

Kiekvienas bendras duomenų valdytojas paskiria vieną kontaktinį centrą, į kurį kiti bendri duomenų valdytojai kreipiasi dėl užklausų, skundų ir informacijos suteikimo įgyvendinant šį sprendimą.

Išsamus visų Komisijos ir ES ir EEE šalių nacionalinių valdžios institucijų paskirtų kontaktinių centrų sąrašas su atitinkamais kontaktiniais duomenimis (pavardė, vardas, institucijos pavadinimas, institucijos adresas, telefonas, faksas, e. paštas) skelbiamas portale Europa viešoje sistemos „Saugumo vartai“ interneto svetainėje.

---

(1)  
  2001 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos (OL L 11, 2002 1 15, p. 4).

1

(2)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

2

(3)  
  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

3

(4)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1020 dėl rinkos priežiūros ir gaminių atitikties, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2004/42/EB ir reglamentai (EB) Nr. 765/2008 ir (ES) Nr. 305/2011 (OL L 169, 2019 6 25, p. 1).

4

(5)  
  2017 m. sausio 10 d. Komisijos sprendimas (ES, Euratomas) 2017/46 dėl Europos Komisijos ryšių ir informacinių sistemų saugumo (OL L 6, 2017 1 11, p. 40).

5

(6)  https://ec.europa.eu/safety/consumers/consumers_safety_gate/menu/documents/Safety_Gate_contacts.pdf

6

---

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 132/87 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 132/87

---

BENDROS PERTVARKYMO VALDYBOS SPRENDIMAS (ES) 2023/976

2023 m. kovo 22 d.

Dėl Bendros pertvarkymo valdybos (BPV) 2021 finansinių metų biudžeto įvykdymo ir sąskaitų uždarymo patvirtinimo (SRB/PS/2023/02)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

BENDRA PERTVARKYMO VALDYBA,

atsižvelgdama į sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2014 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 806/2014, kuriuo nustatomos kredito įstaigų ir tam tikrų investicinių įmonių pertvarkymo vienodos taisyklės ir vienoda procedūra, kiek tai susiję su bendru pertvarkymo mechanizmu ir Bendru pertvarkymo fondu, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (1), ypač į BPeM reglamento 50 straipsnio 1 dalies b punktą ir 63 straipsnio 8 dalį,

atsižvelgdama į 2020 m. sausio 17 d. BPV finansinio reglamento 97, 98 ir 99 straipsnius,

atsižvelgdama į 2022 m. birželio 29 d. patvirtintas BPV 2021 finansinių metų galutines metines finansines ataskaitas (2021 finansinių metų galutinės metinės finansinės ataskaitos),

atsižvelgdama į 2022 m. gegužės 30 d. patvirtintą BPV 2021 finansinių metų metinę ataskaitą (2021 finansinių metų metinė ataskaita),

atsižvelgdama į Europos Audito Rūmų ataskaitą dėl Bendros pertvarkymo valdybos (BPV) 2021 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų ir BPV atsakymus (2021 finansinių metų Audito Rūmų metinė ataskaita),

atsižvelgdama į ataskaitą dėl 2021 finansinių metų galutinių metinių finansinių ataskaitų, įskaitant 2022 m. birželio 17 d. audito nuomones, kurias parengė „Mazars Réviseurs d’Enterprises“ (2021 finansinių metų Mazars audito ataskaita),

atsižvelgdama į (vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 806/2014 92 straipsnio 4 dalimi parengtą) Europos Audito Rūmų ataskaitą dėl neapibrėžtųjų įsipareigojimų, atsiradusių dėl Bendros pertvarkymo valdybos, Tarybos ir Komisijos užduočių pagal BPeM reglamentą vykdymo 2021 finansiniais metais (2021 finansinių metų Audito Rūmų ataskaita dėl neapibrėžtųjų įsipareigojimų),

atsižvelgdama į 2022 m. sausio 15 d. parengtą 2021 m. vidaus audito metinę ataskaitą,

atsižvelgdama į 2021 m. BPV darbo programą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

Vienintelis straipsnis

1.   patvirtinti Bendros pertvarkymo valdybos pirmininkui, kad 2021 finansinių metų BPV biudžetas įvykdytas;

2.   patvirtinti BPV 2021 finansinių metų sąskaitų uždarymą;

3.   išdėstyti savo pastabas toliau pateikiamame pasiūlyme;

4.   pavesti Bendros pertvarkymo valdybos pirmininkui pranešti apie šį sprendimą Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serija) ir BPV svetainėje.

Šis sprendimas įsigalioja jo pasirašymo dieną.

Bendros pertvarkymo valdybos vardu

Jan Marc BERK

Plenarinės sudėties valdybos narys

---

(1)  
  OL L 225, 2014 7 30, p. 1.

1

---