# Úřední věstník L 103/2023

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 103 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6618. dubna 2023 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 103

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6618. dubna 2023

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/823 ze dne 13. dubna 2023, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením směrnice Rady 2011/16/EU, pokud jde o posouzení a určení rovnocennosti informací v rámci dohody mezi příslušnými orgány členského státu a jurisdikcí mimo Unii | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/824 ze dne 14. dubna 2023, kterým se mění přílohy V a XIV prováděcího nařízení (EU) 2021/404, pokud jde o položky pro Kanadu, Spojené království a Spojené státy americké v seznamech třetích zemí, z nichž je povolen vstup zásilek drůbeže, zárodečných produktů drůbeže a čerstvého masa drůbeže a pernaté zvěře do Unie (
  1
  ) | 5 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/825 ze dne 17. dubna 2023, kterým se antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) 2020/1408 na dovoz některých za tepla válcovaných ocelových plechů a svitků pocházejících z Indonésie rozšiřuje na dovoz některých za tepla válcovaných ocelových plechů a svitků zasílaných z Turecka, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Turecka | 12 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2023/826 ze dne 17. dubna 2023, kterým se stanoví požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře ve vypnutém stavu, v pohotovostním režimu a v pohotovostním režimu při připojení na síť podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES a kterým se zrušují nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 a (ES) č. 107/2009 (
  1
  ) | 29 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/823 ze dne 13. dubna 2023, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením směrnice Rady 2011/16/EU, pokud jde o posouzení a určení rovnocennosti informací v rámci dohody mezi příslušnými orgány členského státu a jurisdikcí mimo Unii

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/824 ze dne 14. dubna 2023, kterým se mění přílohy V a XIV prováděcího nařízení (EU) 2021/404, pokud jde o položky pro Kanadu, Spojené království a Spojené státy americké v seznamech třetích zemí, z nichž je povolen vstup zásilek drůbeže, zárodečných produktů drůbeže a čerstvého masa drůbeže a pernaté zvěře do Unie (
  1
  )

1

5

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/825 ze dne 17. dubna 2023, kterým se antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) 2020/1408 na dovoz některých za tepla válcovaných ocelových plechů a svitků pocházejících z Indonésie rozšiřuje na dovoz některých za tepla válcovaných ocelových plechů a svitků zasílaných z Turecka, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Turecka

12

*

Nařízení Komise (EU) 2023/826 ze dne 17. dubna 2023, kterým se stanoví požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře ve vypnutém stavu, v pohotovostním režimu a v pohotovostním režimu při připojení na síť podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES a kterým se zrušují nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 a (ES) č. 107/2009 (
  1
  )

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 18.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 103/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/823

ze dne 13. dubna 2023,

kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením směrnice Rady 2011/16/EU, pokud jde o posouzení a určení rovnocennosti informací v rámci dohody mezi příslušnými orgány členského státu a jurisdikcí mimo Unii

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2011/16/EU ze dne 15. února 2011 o správní spolupráci v oblasti daní a o zrušení směrnice 77/799/EHS (1), a zejména na čl. 8ac odst. 7 první pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 2011/16/EU byla změněna směrnicí Rady (EU) 2021/514 (2) s cílem zlepšit ustanovení týkající se všech forem výměny informací a správní spolupráce stanovením povinné automatické výměny informací oznámených provozovateli platforem. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 2011/16/EU byla změněna směrnicí Rady (EU) 2021/514 (2) s cílem zlepšit ustanovení týkající se všech forem výměny informací a správní spolupráce stanovením povinné automatické výměny informací oznámených provozovateli platforem.

| (2) | Vzhledem k povaze a flexibilitě digitálních platforem se oznamovací povinnost vztahuje na ty provozovatele platforem ve smyslu oddílu I pododdílu A bodu 4 písm. b) přílohy V směrnice 2011/16/EU, kteří v rámci Unie provozují obchodní činnost, ale nejsou rezidenty pro daňové účely v členském státě, nejsou zapsáni v obchodním rejstříku členského státu ani v něm nejsou řízeni ani nemají stálou provozovnu v členském státě (dále jen „zahraniční provozovatelé platforem“). Tím se zajistí rovné podmínky pro všechny provozovatele digitálních platforem bez ohledu na to, kde jsou usazeni, a zabrání se nekalé hospodářské soutěži v rámci Unie. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k povaze a flexibilitě digitálních platforem se oznamovací povinnost vztahuje na ty provozovatele platforem ve smyslu oddílu I pododdílu A bodu 4 písm. b) přílohy V směrnice 2011/16/EU, kteří v rámci Unie provozují obchodní činnost, ale nejsou rezidenty pro daňové účely v členském státě, nejsou zapsáni v obchodním rejstříku členského státu ani v něm nejsou řízeni ani nemají stálou provozovnu v členském státě (dále jen „zahraniční provozovatelé platforem“). Tím se zajistí rovné podmínky pro všechny provozovatele digitálních platforem bez ohledu na to, kde jsou usazeni, a zabrání se nekalé hospodářské soutěži v rámci Unie.

| (3) | Směrnice 2011/16/EU stanoví opatření, jejichž cílem je snížit administrativní zátěž zahraničních provozovatelů platforem a daňových orgánů členských států v případech, kdy existují přiměřené postupy zajišťující výměnu rovnocenných informací mezi jurisdikcí mimo Unii a členským státem. |
| --- | --- |

(3)

Směrnice 2011/16/EU stanoví opatření, jejichž cílem je snížit administrativní zátěž zahraničních provozovatelů platforem a daňových orgánů členských států v případech, kdy existují přiměřené postupy zajišťující výměnu rovnocenných informací mezi jurisdikcí mimo Unii a členským státem.

| (4) | Ustanovení čl. 8ac odst. 7 prvního pododstavce směrnice 2011/16/EU stanoví, že Komise na základě odůvodněné žádosti členského státu nebo z vlastního podnětu určí, zda jsou informace, které má členský stát automaticky obdržet, rovnocenné informacím uvedeným v oddíle III pododdíle B přílohy V uvedené směrnice. Ustanovení čl. 8ac odst. 7 rovněž stanoví, že stejný postup se použije i v případě, kdy je nutné určit, že informace již nejsou rovnocenné. |
| --- | --- |

(4)

Ustanovení čl. 8ac odst. 7 prvního pododstavce směrnice 2011/16/EU stanoví, že Komise na základě odůvodněné žádosti členského státu nebo z vlastního podnětu určí, zda jsou informace, které má členský stát automaticky obdržet, rovnocenné informacím uvedeným v oddíle III pododdíle B přílohy V uvedené směrnice. Ustanovení čl. 8ac odst. 7 rovněž stanoví, že stejný postup se použije i v případě, kdy je nutné určit, že informace již nejsou rovnocenné.

| (5) | Toto nařízení stanoví kritéria pro posouzení a určení rozsahu, v jakém vnitrostátní právní předpisy jurisdikce mimo Unii a dohoda mezi příslušnými orgány členského státu a jurisdikcí mimo Unii zajišťují, že se informace, které má členský stát automaticky obdržet, týkají činností spadajících do oblasti působnosti směrnice 2011/16/EU a jsou rovnocenné informacím požadovaným v rámci pravidel pro oznamování stanovených v uvedené směrnici. |
| --- | --- |

(5)

Toto nařízení stanoví kritéria pro posouzení a určení rozsahu, v jakém vnitrostátní právní předpisy jurisdikce mimo Unii a dohoda mezi příslušnými orgány členského státu a jurisdikcí mimo Unii zajišťují, že se informace, které má členský stát automaticky obdržet, týkají činností spadajících do oblasti působnosti směrnice 2011/16/EU a jsou rovnocenné informacím požadovaným v rámci pravidel pro oznamování stanovených v uvedené směrnici.

| (6) | Na mezinárodní úrovni byla Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) dne 3. července 2020 zveřejněna vzorová pravidla pro podávání zpráv provozovateli platforem, pokud jde o prodejce v rámci sdílené a zakázkové ekonomiky (3) (dále jen „vzorová pravidla“) a dne 22. června 2021 volitelný modul rozšiřující vzorová pravidla na prodej zboží a pronájem dopravních prostředků (4) (dále jen „volitelný modul“). Vzorová pravidla a volitelný modul nelze považovat za minimální standard, a v důsledku toho mohou být jurisdikcemi uplatňovány různým způsobem. Je proto nezbytné, aby Komise případ od případu posoudila vnitrostátní právní předpisy jurisdikce mimo Unii, kterými do svého právního řádu zavedla vzorová pravidla a volitelný modul, aby se určilo, do jaké míry jsou činnosti spadající do působnosti uvedených vnitrostátních právních předpisů a informace vyžadované v rámci pravidel pro oznamování stanovených uvedenými vnitrostátními právními předpisy rovnocenné činnostem spadajícím do působnosti směrnice 2011/16/EU a informacím vyžadovaným podle uvedené směrnice. Rovněž by měla být zachována možnost v příslušných případech určit, zda existuje rovnocennost, pokud jde o dvoustranný nástroj nebo vztah v oblasti výměny informací s danou jurisdikcí mimo Unii a její vnitrostátní předpisy. |
| --- | --- |

(6)

Na mezinárodní úrovni byla Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) dne 3. července 2020 zveřejněna vzorová pravidla pro podávání zpráv provozovateli platforem, pokud jde o prodejce v rámci sdílené a zakázkové ekonomiky (3) (dále jen „vzorová pravidla“) a dne 22. června 2021 volitelný modul rozšiřující vzorová pravidla na prodej zboží a pronájem dopravních prostředků (4) (dále jen „volitelný modul“). Vzorová pravidla a volitelný modul nelze považovat za minimální standard, a v důsledku toho mohou být jurisdikcemi uplatňovány různým způsobem. Je proto nezbytné, aby Komise případ od případu posoudila vnitrostátní právní předpisy jurisdikce mimo Unii, kterými do svého právního řádu zavedla vzorová pravidla a volitelný modul, aby se určilo, do jaké míry jsou činnosti spadající do působnosti uvedených vnitrostátních právních předpisů a informace vyžadované v rámci pravidel pro oznamování stanovených uvedenými vnitrostátními právními předpisy rovnocenné činnostem spadajícím do působnosti směrnice 2011/16/EU a informacím vyžadovaným podle uvedené směrnice. Rovněž by měla být zachována možnost v příslušných případech určit, zda existuje rovnocennost, pokud jde o dvoustranný nástroj nebo vztah v oblasti výměny informací s danou jurisdikcí mimo Unii a její vnitrostátní předpisy.

| (7) | Při posouzení a určení takové rovnocennosti by se mělo postupovat způsobem, který zajistí, že členské státy obdrží nezbytné informace a provozovatelé platforem, kteří již příslušné informace oznámili v jurisdikci mimo Unii, nebudou nadměrně zatěžováni. Komise by proto měla provést posouzení v souladu s odpovídajícími kritérii stanovenými v čl. 8ac odst. 7 a s náležitým ohledem na volitelná vyloučení, která vzorová pravidla a volitelný modul umožňují. |
| --- | --- |

(7)

Při posouzení a určení takové rovnocennosti by se mělo postupovat způsobem, který zajistí, že členské státy obdrží nezbytné informace a provozovatelé platforem, kteří již příslušné informace oznámili v jurisdikci mimo Unii, nebudou nadměrně zatěžováni. Komise by proto měla provést posouzení v souladu s odpovídajícími kritérii stanovenými v čl. 8ac odst. 7 a s náležitým ohledem na volitelná vyloučení, která vzorová pravidla a volitelný modul umožňují.

| (8) | Opatření stanovená v tomto nařízení byla v souladu s čl. 42 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (5) konzultována s evropským inspektorem ochrany údajů. |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená v tomto nařízení byla v souladu s čl. 42 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (5) konzultována s evropským inspektorem ochrany údajů.

| (9) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro správní spolupráci při zdanění, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro správní spolupráci při zdanění,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Kritéria pro posouzení a určení rovnocennosti

Komise použije kritéria stanovená v článcích 2 až 7 tohoto nařízení pro určení toho, zda jsou informace, které musí být automaticky vyměňovány na základě dohody mezi příslušnými orgány členského státu a jurisdikcí mimo Unii ve smyslu oddílu I pododdílu A bodu 7 přílohy V směrnice 2011/16/EU, rovnocenné informacím uvedeným v oddíle III pododdíle B přílohy V uvedené směrnice.

Článek 2

Oznamující provozovatel platformy

1.   Komise posoudí definice týkající se oznamujícího provozovatele platformy stanovené ve vnitrostátních právních předpisech jurisdikce mimo Unii a na základě dohody mezi příslušnými orgány členského státu a jurisdikcí mimo Unii, aby určila, zda jsou rovnocenné definicím uvedeným v oddíle I pododdíle A bodech 1 až 4 přílohy V směrnice 2011/16/EU.

2.   Pokud jurisdikce mimo Unii nepovažuje provozovatele platformy, který usnadňuje poskytování příslušných činností, za něž je úhrn protiplnění na úrovni platformy za předchozí kalendářní rok nižší než 1 milion EUR nebo nižší než částka přibližně odpovídající 1 milionu EUR v místní měně dané jurisdikce, za oznamujícího provozovatele platformy, vztahuje se určení rovnocennosti pouze na oznamující provozovatele platforem ve smyslu vnitrostátních právních předpisů příslušné jurisdikce mimo Unii.

Článek 3

Oznamovaní prodejci

Komise posoudí definice týkající se oznamovaných prodejců stanovené ve vnitrostátních právních předpisech jurisdikce mimo Unii a na základě dohody mezi příslušnými orgány členského státu a jurisdikcí mimo Unii, aby určila, zda jsou rovnocenné definicím uvedeným oddíle I pododdíle B bodech 1 až 4 a pododdíle C bodech 1 až 2 přílohy V směrnice 2011/16/EU.

Článek 4

Příslušná činnost

1.   Komise posoudí definice příslušné činnosti stanovené ve vnitrostátních právních předpisech jurisdikce mimo Unii a na základě dohody mezi příslušnými orgány členského státu a jurisdikcí mimo Unii, aby určila, zda jsou rovnocenné definicím uvedeným v oddíle I pododdíle A bodech 8, 10 a 11 a pododdíle C bodě 9 přílohy V směrnice 2011/16/EU.

2.   Pokud jurisdikce mimo Unii do svých vnitrostátních právních předpisů nezahrne jako příslušnou činnost jednu nebo více příslušných činností ve smyslu oddílu I pododdílu A bodu 8 přílohy V směrnice 2011/16/EU, vztahuje se určení rovnocennosti pouze na informace týkající se příslušné činnosti ve smyslu vnitrostátních právních předpisů této jurisdikce mimo Unii.

Článek 5

Postupy náležité péče

Komise posoudí postupy náležité péče stanovené ve vnitrostátních právních předpisech jurisdikce mimo Unii a na základě dohody mezi příslušnými orgány členského státu a jurisdikcí mimo Unii, aby určila, zda jsou rovnocenné postupům náležité péče uvedeným v oddíle II přílohy V směrnice 2011/16/EU a definicím uvedeným v oddíle I pododdíle C bodech 3 až 7 přílohy V směrnice 2011/16/EU.

Článek 6

Požadavky na oznamování

Komise posoudí požadavky na oznamování stanovené ve vnitrostátních právních předpisech jurisdikce mimo Unii a na základě dohody mezi příslušnými orgány členského státu a jurisdikcí mimo Unii, aby určila, zda jsou rovnocenné požadavkům na oznamování uvedeným v oddíle III pododdíle A bodech 1, 2, 5, 6 a 7 a pododdíle B přílohy V směrnice 2011/16/EU a definicím uvedeným v oddíle I pododdíle C bodech 3 až 8 přílohy V směrnice 2011/16/EU.

Článek 7

Účinné provádění

Komise posoudí pravidla a správní postupy stanovené ve vnitrostátních právních předpisech jurisdikce mimo Unii a na základě dohody mezi příslušnými orgány členského státu a jurisdikcí mimo Unii, aby zajistila účinné provádění a dodržování postupů náležité péče a požadavků na oznamování a určila, zda jsou rovnocenné ustanovením uvedeným v oddíle IV pododdílech A až D přílohy V směrnice 2011/16/EU.

Článek 8

Určení rovnocennosti

Jsou-li kritéria uvedená v článku 1 a posouzená v souladu s články 2 až 7 splněna, považují se informace, které musí být automaticky vyměňovány na základě dohody mezi příslušnými orgány členského státu a dotčenou jurisdikcí mimo Unii, za rovnocenné. Toto určení rovnocennosti se vztahuje na stejnou dohodu mezi příslušnými orgány jakéhokoli jiného členského státu a dotčenou jurisdikcí mimo Unii.

Aniž je dotčen čl. 2 odst. 2, oznamující provozovatel platformy ve smyslu oddílu I pododdílu A bodu 4 písm. b) přílohy V směrnice 2011/16/EU, který není považován za oznamujícího provozovatele platformy podle vnitrostátních právních předpisů příslušné jurisdikce mimo Unii, je povinen se zaregistrovat a oznamovat informace jedinému členskému státu v souladu s čl. 8ac odst. 4 a oddílem IV pododdílem F bodem 1 přílohy V směrnice 2011/16/EU.

Aniž je dotčen čl. 4 odst. 2, oznamující provozovatel platformy ve smyslu oddílu I pododdílu A bodu 4 písm. b) přílohy V směrnice 2011/16/EU, který usnadňuje provádění jakékoli příslušné činnosti, která není podle vnitrostátních právních předpisů příslušné jurisdikce mimo Unii za příslušnou činnost považována, je ve vztahu k této příslušné činnosti povinen se zaregistrovat a oznamovat informace o oznamovaných prodejcích jedinému členskému státu v souladu s čl. 8ac odst. 4 a oddílem IV pododdílem F bodem 1 přílohy V směrnice 2011/16/EU.

Článek 9

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. dubna 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 64, 11.3.2011, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. L 104, 25.3.2021, s. 1.

2

(3)  OECD (3. července 2020). Model Rules for Reporting by Platform Operators with respect to Sellers in the Sharing and Gig Economy.

3

(4)  OECD (22. června 2021). Model Reporting Rules for Digital Platforms: International Exchange Framework and Optional Module for Sale of Goods.

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

5

---

| 18.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 103/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 103/5

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/824

ze dne 14. dubna 2023,

kterým se mění přílohy V a XIV prováděcího nařízení (EU) 2021/404, pokud jde o položky pro Kanadu, Spojené království a Spojené státy americké v seznamech třetích zemí, z nichž je povolen vstup zásilek drůbeže, zárodečných produktů drůbeže a čerstvého masa drůbeže a pernaté zvěře do Unie

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 ze dne 9. března 2016 o nákazách zvířat a o změně a zrušení některých aktů v oblasti zdraví zvířat („právní rámec pro zdraví zvířat“) (1), a zejména na čl. 230 odst. 1 a čl. 232 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) 2016/429 stanoví, že zásilky zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu musejí pocházet ze třetí země nebo území či jejich oblasti nebo jednotky uvedených na seznamu v souladu s čl. 230 odst. 1 zmíněného nařízení, aby mohly vstoupit do Unie. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) 2016/429 stanoví, že zásilky zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu musejí pocházet ze třetí země nebo území či jejich oblasti nebo jednotky uvedených na seznamu v souladu s čl. 230 odst. 1 zmíněného nařízení, aby mohly vstoupit do Unie.

| (2) | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 (2) stanoví veterinární požadavky, které musí zásilky některých druhů a kategorií zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu z třetích zemí nebo území či jejich oblastí nebo (v případě živočichů pocházejících z akvakultury) jednotek splňovat, aby mohly vstoupit do Unie. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 (2) stanoví veterinární požadavky, které musí zásilky některých druhů a kategorií zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu z třetích zemí nebo území či jejich oblastí nebo (v případě živočichů pocházejících z akvakultury) jednotek splňovat, aby mohly vstoupit do Unie.

| (3) | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/404 (3) stanoví seznamy třetích zemí nebo území nebo jejich oblastí či jednotek, z nichž je povolen vstup druhů a kategorií zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu, které spadají do oblasti působnosti nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692, do Unie. |
| --- | --- |

(3)

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/404 (3) stanoví seznamy třetích zemí nebo území nebo jejich oblastí či jednotek, z nichž je povolen vstup druhů a kategorií zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu, které spadají do oblasti působnosti nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692, do Unie.

| (4) | Konkrétně přílohy V a XIV prováděcího nařízení (EU) 2021/404 stanoví seznamy třetích zemí nebo území nebo jejich oblastí, z nichž je povolen vstup zásilek drůbeže, zárodečných produktů drůbeže, resp. čerstvého masa drůbeže a pernaté zvěře do Unie. |
| --- | --- |

(4)

Konkrétně přílohy V a XIV prováděcího nařízení (EU) 2021/404 stanoví seznamy třetích zemí nebo území nebo jejich oblastí, z nichž je povolen vstup zásilek drůbeže, zárodečných produktů drůbeže, resp. čerstvého masa drůbeže a pernaté zvěře do Unie.

| (5) | Kanada navíc oznámila Komisi ohnisko vysoce patogenní influenzy ptáků u drůbeže v provincii Quebec, které bylo dne 27. března 2023 potvrzeno laboratorní analýzou (RT-PCR). |
| --- | --- |

(5)

Kanada navíc oznámila Komisi ohnisko vysoce patogenní influenzy ptáků u drůbeže v provincii Quebec, které bylo dne 27. března 2023 potvrzeno laboratorní analýzou (RT-PCR).

| (6) | Spojené státy navíc oznámily Komisi čtyři ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků u drůbeže ve státech Colorado (1) a New York (3) ve Spojených státech, která byla mezi 22. březnem 2023 a 5. dubnem 2023 potvrzena laboratorní analýzou (RT-PCR). |
| --- | --- |

(6)

Spojené státy navíc oznámily Komisi čtyři ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků u drůbeže ve státech Colorado (1) a New York (3) ve Spojených státech, která byla mezi 22. březnem 2023 a 5. dubnem 2023 potvrzena laboratorní analýzou (RT-PCR).

| (7) | V návaznosti na uvedená nedávná ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků veterinární orgány Kanady a Spojených států vymezily ochranná pásma kolem postižených hospodářství v okruhu nejméně 10 km a zavedly politiku depopulace s cílem tlumit přítomnost vysoce patogenní influenzy ptáků a omezit šíření uvedené nákazy. |
| --- | --- |

(7)

V návaznosti na uvedená nedávná ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků veterinární orgány Kanady a Spojených států vymezily ochranná pásma kolem postižených hospodářství v okruhu nejméně 10 km a zavedly politiku depopulace s cílem tlumit přítomnost vysoce patogenní influenzy ptáků a omezit šíření uvedené nákazy.

| (8) | Kanada a Spojené státy předložily Komisi informace o epizootologické situaci na svém území a o opatřeních, která přijaly s cílem zabránit dalšímu šíření vysoce patogenní influenzy ptáků. Komise uvedené informace vyhodnotila. Na základě tohoto hodnocení a za účelem ochrany nákazového statusu Unie by již neměl být povolen vstup do Unie pro zásilky drůbeže a zárodečných produktů drůbeže a čerstvého masa drůbeže a pernaté zvěře z oblastí, na něž se vztahují omezení stanovená veterinárními orgány Kanady a Spojených států v důsledku nedávných ohnisek vysoce patogenní influenzy ptáků. |
| --- | --- |

(8)

Kanada a Spojené státy předložily Komisi informace o epizootologické situaci na svém území a o opatřeních, která přijaly s cílem zabránit dalšímu šíření vysoce patogenní influenzy ptáků. Komise uvedené informace vyhodnotila. Na základě tohoto hodnocení a za účelem ochrany nákazového statusu Unie by již neměl být povolen vstup do Unie pro zásilky drůbeže a zárodečných produktů drůbeže a čerstvého masa drůbeže a pernaté zvěře z oblastí, na něž se vztahují omezení stanovená veterinárními orgány Kanady a Spojených států v důsledku nedávných ohnisek vysoce patogenní influenzy ptáků.

| (9) | Spojené království navíc předložilo aktualizované informace o epizootologické situaci na svém území v souvislosti s devíti ohnisky vysoce patogenní influenzy ptáků v hospodářstvích s chovem drůbeže v hrabstvích Essex (6), Lincolnshire (1), Norfolk (1) a West Midlands (1) v Anglii ve Spojeném království, která byla potvrzena mezi 6. zářím 2022 a 11. listopadem 2022. |
| --- | --- |

(9)

Spojené království navíc předložilo aktualizované informace o epizootologické situaci na svém území v souvislosti s devíti ohnisky vysoce patogenní influenzy ptáků v hospodářstvích s chovem drůbeže v hrabstvích Essex (6), Lincolnshire (1), Norfolk (1) a West Midlands (1) v Anglii ve Spojeném království, která byla potvrzena mezi 6. zářím 2022 a 11. listopadem 2022.

| (10) | Komise informace předložené Spojeným královstvím vyhodnotila a dospěla k závěru, že ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků v hospodářství s chovem drůbeže byla odstraněna a že již neexistuje žádné riziko spojené se vstupem drůbežích komodit do Unie z oblastí ve Spojeném království, z nichž byl v důsledku uvedených ohnisek vstup drůbežích komodit do Unie pozastaven. |
| --- | --- |

(10)

Komise informace předložené Spojeným královstvím vyhodnotila a dospěla k závěru, že ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků v hospodářství s chovem drůbeže byla odstraněna a že již neexistuje žádné riziko spojené se vstupem drůbežích komodit do Unie z oblastí ve Spojeném království, z nichž byl v důsledku uvedených ohnisek vstup drůbežích komodit do Unie pozastaven.

| (11) | Přílohy V a XIV prováděcího nařízení (EU) 2021/404 by proto měly být změněny, aby zohledňovaly epizootologickou situaci, pokud jde o vysoce patogenní influenzu ptáků v Kanadě, Spojeném království a ve Spojených státech. |
| --- | --- |

(11)

Přílohy V a XIV prováděcího nařízení (EU) 2021/404 by proto měly být změněny, aby zohledňovaly epizootologickou situaci, pokud jde o vysoce patogenní influenzu ptáků v Kanadě, Spojeném království a ve Spojených státech.

| (12) | S ohledem na stávající epizootologickou situaci v Kanadě, Spojeném království a Spojených státech, pokud jde o vysoce patogenní influenzu ptáků, a na vážné riziko zavlečení této nákazy do Unie by změny příloh V a XIV prováděcího nařízení (EU) 2021/404, jež mají být provedeny tímto nařízením, měly nabýt účinku co nejdříve. |
| --- | --- |

(12)

S ohledem na stávající epizootologickou situaci v Kanadě, Spojeném království a Spojených státech, pokud jde o vysoce patogenní influenzu ptáků, a na vážné riziko zavlečení této nákazy do Unie by změny příloh V a XIV prováděcího nařízení (EU) 2021/404, jež mají být provedeny tímto nařízením, měly nabýt účinku co nejdříve.

| (13) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(13)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přílohy V a XIV prováděcího nařízení (EU) 2021/404 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. dubna 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 ze dne 30. ledna 2020, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o pravidla pro vstup zásilek některých zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu do Unie a jejich přemísťování a manipulaci s nimi po vstupu (Úř. věst. L 174, 3.6.2020, s. 379).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/404 ze dne 24. března 2021, kterým se stanoví seznamy třetích zemí, území nebo jejich oblastí, z nichž je povolen vstup zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu do Unie v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 (Úř. věst. L 114, 31.3.2021, s. 1).

3

---

PŘÍLOHA

Přílohy V a XIV prováděcího nařízení (EU) 2021/404 se mění takto:

| 1) | příloha V se mění takto:






  a) | v části 1 se oddíl B mění takto:






  i) | v položce pro Kanadu se za řádek pro oblast CAN-2.177 doplňuje nový řádek pro oblast CAN-2.178, který zní:











  „CA

  Kanada | CA-2.178 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 27.3.2023“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

příloha V se mění takto:

a)

v části 1 se oddíl B mění takto:

i)

v položce pro Kanadu se za řádek pro oblast CAN-2.177 doplňuje nový řádek pro oblast CAN-2.178, který zní:

„CA

Kanada

CA-2.178

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

27.3.2023“

| ii) | v položce pro Spojené království se řádek pro oblast GB-2.141 nahrazuje tímto:











  „GB

  Spojené království | GB-2.141 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 6.9.2022 | 29.3.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

v položce pro Spojené království se řádek pro oblast GB-2.141 nahrazuje tímto:

„GB

Spojené království

GB-2.141

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

6.9.2022

29.3.2023“

| iii) | v položce pro Spojené království se řádek pro oblast GB-2.166 nahrazuje tímto:











  „GB

  Spojené království | GB-2.166 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 7.10.2022 | 29.3.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

v položce pro Spojené království se řádek pro oblast GB-2.166 nahrazuje tímto:

„GB

Spojené království

GB-2.166

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

7.10.2022

29.3.2023“

| iv) | v položce pro Spojené království se řádky pro oblasti GB-2.169 a GB-2.170 nahrazují tímto:












  „GB

  Spojené království | GB-2.169 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 8.10.2022 | 29.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.170 | N, P1 | | 7.10.2022 | 29.3.2023“ |

iv)

v položce pro Spojené království se řádky pro oblasti GB-2.169 a GB-2.170 nahrazují tímto:

„GB

Spojené království

GB-2.169

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

8.10.2022

29.3.2023

GB-2.170

N, P1

7.10.2022

29.3.2023“

| v) | v položce pro Spojené království se řádky pro oblasti GB-2.182 a GB-2.183 nahrazují tímto:












  „GB

  Spojené království | GB-2.182 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 9.10.2022 | 29.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.183 | N, P1 | | 13.10.2022 | 29.3.2023“ |

v)

v položce pro Spojené království se řádky pro oblasti GB-2.182 a GB-2.183 nahrazují tímto:

„GB

Spojené království

GB-2.182

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

9.10.2022

29.3.2023

GB-2.183

N, P1

13.10.2022

29.3.2023“

| vi) | v položce pro Spojené království se řádek pro oblast GB-2.220 nahrazuje tímto:











  „GB

  Spojené království | GB-2.220 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 26.10.2022 | 28.3.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

vi)

v položce pro Spojené království se řádek pro oblast GB-2.220 nahrazuje tímto:

„GB

Spojené království

GB-2.220

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

26.10.2022

28.3.2023“

| vii) | v položce pro Spojené království se řádek pro oblast GB-2.236 nahrazuje tímto:











  „GB

  Spojené království | GB-2.236 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2.11.2022 | 30.3.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

vii)

v položce pro Spojené království se řádek pro oblast GB-2.236 nahrazuje tímto:

„GB

Spojené království

GB-2.236

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2.11.2022

30.3.2023“

| viii) | v položce pro Spojené království se řádek pro oblast GB-2.253 nahrazuje tímto:











  „GB

  Spojené království | GB-2.253 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 11.11.2022 | 29.3.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

viii)

v položce pro Spojené království se řádek pro oblast GB-2.253 nahrazuje tímto:

„GB

Spojené království

GB-2.253

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

11.11.2022

29.3.2023“

| ix) | v položce pro Spojené státy se za řádek pro oblast US-2.446 doplňují nové řádky pro oblasti US-2.447 až US-2.450, které znějí:











  „US

  Spojené státy | US-2.447 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 28.3.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| US-2.448 | N, P1 | | 22.3.2023 | |
| US-2.449 | N, P1 | | 22.3.2023 | |
| US-2.450 | N, P1 | | 5.4.2023“ | |

ix)

v položce pro Spojené státy se za řádek pro oblast US-2.446 doplňují nové řádky pro oblasti US-2.447 až US-2.450, které znějí:

„US

Spojené státy

US-2.447

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

28.3.2023

US-2.448

N, P1

22.3.2023

US-2.449

N, P1

22.3.2023

US-2.450

N, P1

5.4.2023“

| b) | část 2 se mění takto:






  i) | v položce pro Kanadu se za popis oblasti CA-2.177 doplňuje nový popis oblasti CA-2.178, který zní:







  „Kanada | CA-2.178 | Southern Quebec- Latitude 45.36, Longitude -72.93
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Ange-Gardien and Saint-Césaire.
  10km SZ: Ange-Gardien, Brigham, Farnham, Saint-Alphonse, Saint-Alphonse-deGranby, Saint-Césaire, Sainte-Brigide-d’Iberville, and Saint-Paul-d’Abbotsford“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

část 2 se mění takto:

i)

v položce pro Kanadu se za popis oblasti CA-2.177 doplňuje nový popis oblasti CA-2.178, který zní:

„Kanada

CA-2.178

Southern Quebec- Latitude 45.36, Longitude -72.93

The municipalities involved are:

3km PZ: Ange-Gardien and Saint-Césaire.

10km SZ: Ange-Gardien, Brigham, Farnham, Saint-Alphonse, Saint-Alphonse-deGranby, Saint-Césaire, Sainte-Brigide-d’Iberville, and Saint-Paul-d’Abbotsford“

| ii) | v položce pro Spojené státy se za popis oblasti US-2.446 doplňují nové popisy oblastí US-2.447 až US-2.450, které znějí:







  „Spojené státy | US-2.447 | State of Colorado
  Yuma 01
  Yuma County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 102.6021809°W 40.0556963°N) |
| --- | --- | --- | --- |
| US-2.448 | State of New York
  Tompkins 01
  Tompkins County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 76.4228309°W 42.5338498°N) |
| US-2.449 | State of New York
  Queens 02
  Queens County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 73.8110491°W 40.7686723°N) |
| US-2.450 | State of New York
  Queens 03
  Queens County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 73.7654921°W 40.7913911°N)“ |

ii)

v položce pro Spojené státy se za popis oblasti US-2.446 doplňují nové popisy oblastí US-2.447 až US-2.450, které znějí:

„Spojené státy

US-2.447

State of Colorado

Yuma 01

Yuma County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 102.6021809°W 40.0556963°N)

US-2.448

State of New York

Tompkins 01

Tompkins County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 76.4228309°W 42.5338498°N)

US-2.449

State of New York

Queens 02

Queens County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 73.8110491°W 40.7686723°N)

US-2.450

State of New York

Queens 03

Queens County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 73.7654921°W 40.7913911°N)“

| 2) | v příloze XIV části 1 se oddíl B mění takto:






  i) | v položce pro Kanadu se za řádky pro oblast CA-2.177 doplňují nové řádky pro oblast CA-2.178, které znějí:











  „CA

  Kanada | CA-2.178 | POU, RAT | N, P1 | | 27.3.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 27.3.2023“ | |

2)

v příloze XIV části 1 se oddíl B mění takto:

i)

v položce pro Kanadu se za řádky pro oblast CA-2.177 doplňují nové řádky pro oblast CA-2.178, které znějí:

„CA

Kanada

CA-2.178

POU, RAT

N, P1

27.3.2023

GBM

P1

27.3.2023“

| ii) | v položce pro Spojené království se řádky pro oblast GB-2.141 nahrazují tímto:











  „GB

  Spojené království | GB-2.141 | POU, RAT | N, P1 | | 6.9.2022 | 29.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 6.9.2022 | 29.3.2023“ |

ii)

v položce pro Spojené království se řádky pro oblast GB-2.141 nahrazují tímto:

„GB

Spojené království

GB-2.141

POU, RAT

N, P1

6.9.2022

29.3.2023

GBM

P1

6.9.2022

29.3.2023“

| iii) | v položce pro Spojené království se řádky pro oblast GB-2.166 nahrazují tímto:











  „GB

  Spojené království | GB-2.166 | POU, RAT | N, P1 | | 7.10.2022 | 29.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 7.10.2022 | 29.3.2023“ |

iii)

v položce pro Spojené království se řádky pro oblast GB-2.166 nahrazují tímto:

„GB

Spojené království

GB-2.166

POU, RAT

N, P1

7.10.2022

29.3.2023

GBM

P1

7.10.2022

29.3.2023“

| iv) | v položce pro Spojené království se řádky pro oblasti GB-2.169 a GB-2.170 nahrazují tímto:











  „GB

  Spojené království | GB-2.169 | POU, RAT | N, P1 | | 8.10.2022 | 29.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 8.10.2022 | 29.3.2023 |
| GB-2.170 | POU, RAT | N, P1 | | 7.10.2022 | 29.3.2023 |
| GBM | P1 | | 7.10.2022 | 29.3.2023“ |

iv)

v položce pro Spojené království se řádky pro oblasti GB-2.169 a GB-2.170 nahrazují tímto:

„GB

Spojené království

GB-2.169

POU, RAT

N, P1

8.10.2022

29.3.2023

GBM

P1

8.10.2022

29.3.2023

GB-2.170

POU, RAT

N, P1

7.10.2022

29.3.2023

GBM

P1

7.10.2022

29.3.2023“

| v) | v položce pro Spojené království se řádky pro oblasti GB-2.182 a GB-2.183 nahrazují tímto:











  „GB

  Spojené království | GB-2.182 | POU, RAT | N, P1 | | 9.10.2022 | 29.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 9.10.2022 | 29.3.2023 |
| GB-2.183 | POU, RAT | N, P1 | | 13.10.2022 | 29.3.2023 |
| GBM | P1 | | 13.10.2022 | 29.3.2023“ |

v)

v položce pro Spojené království se řádky pro oblasti GB-2.182 a GB-2.183 nahrazují tímto:

„GB

Spojené království

GB-2.182

POU, RAT

N, P1

9.10.2022

29.3.2023

GBM

P1

9.10.2022

29.3.2023

GB-2.183

POU, RAT

N, P1

13.10.2022

29.3.2023

GBM

P1

13.10.2022

29.3.2023“

| vi) | v položce pro Spojené království se řádky pro oblast GB-2.220 nahrazují tímto:











  „GB

  Spojené království | GB-2.220 | POU, RAT | N, P1 | | 26.10.2022 | 28.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 26.10.2022 | 28.3.2023“ |

vi)

v položce pro Spojené království se řádky pro oblast GB-2.220 nahrazují tímto:

„GB

Spojené království

GB-2.220

POU, RAT

N, P1

26.10.2022

28.3.2023

GBM

P1

26.10.2022

28.3.2023“

| vii) | v položce pro Spojené království se řádky pro oblast GB-2.236 nahrazují tímto:











  „GB

  Spojené království | GB-2.236 | POU, RAT | N, P1 | | 2.11.2022 | 30.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2.11.2022 | 30.3.2023“ |

vii)

v položce pro Spojené království se řádky pro oblast GB-2.236 nahrazují tímto:

„GB

Spojené království

GB-2.236

POU, RAT

N, P1

2.11.2022

30.3.2023

GBM

P1

2.11.2022

30.3.2023“

| viii) | v položce pro Spojené království se řádky pro oblast GB-2.253 nahrazují tímto:











  „GB

  Spojené království | GB-2.253 | POU, RAT | N, P1 | | 11.11.2022 | 29.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 11.11.2022 | 29.3.2023“ |

viii)

v položce pro Spojené království se řádky pro oblast GB-2.253 nahrazují tímto:

„GB

Spojené království

GB-2.253

POU, RAT

N, P1

11.11.2022

29.3.2023

GBM

P1

11.11.2022

29.3.2023“

| ix) | v položce pro Spojené státy se za řádek pro oblast US-2.446 doplňují nové řádky pro oblasti US-2.447 až US-2.450, které znějí:











  „US

  Spojené státy | US-2.447 | POU, RAT | N, P1 | | 28.3.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 28.3.2023 | |
| US-2.448 | POU, RAT | N, P1 | | 22.3.2023 | |
| GBM | P1 | | 22.3.2023 | |
| US-2.449 | POU, RAT | N, P1 | | 22.3.2023 | |
| GBM | P1 | | 22.3.2023 | |
| US-2.450 | POU, RAT | N, P1 | | 5.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 5.4.2023“ | |

ix)

v položce pro Spojené státy se za řádek pro oblast US-2.446 doplňují nové řádky pro oblasti US-2.447 až US-2.450, které znějí:

„US

Spojené státy

US-2.447

POU, RAT

N, P1

28.3.2023

GBM

P1

28.3.2023

US-2.448

POU, RAT

N, P1

22.3.2023

GBM

P1

22.3.2023

US-2.449

POU, RAT

N, P1

22.3.2023

GBM

P1

22.3.2023

US-2.450

POU, RAT

N, P1

5.4.2023

GBM

P1

5.4.2023“

---

| 18.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 103/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 103/12

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/825

ze dne 17. dubna 2023,

kterým se antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) 2020/1408 na dovoz některých za tepla válcovaných ocelových plechů a svitků pocházejících z Indonésie rozšiřuje na dovoz některých za tepla válcovaných ocelových plechů a svitků zasílaných z Turecka, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Turecka

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Stávající opatření

Stávající opatření

| (1) | V říjnu 2020 uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) prováděcím nařízením (EU) 2020/1408 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých za tepla válcovaných ocelových plechů a svitků pocházejících z Indonésie, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu. Platná antidumpingová opatření se pohybují v rozmezí od 9,2 % do 19 % pro dovoz pocházející z ČLR, od 4,1 % do 7,5 % pro dovoz pocházející z Tchaj-wanu a byla stanovena na úrovni 17,3 % pro dovoz pocházející z Indonésie. Šetření, které vedlo k uložení těchto cel (dále jen „původní šetření“), bylo zahájeno v srpnu 2019 (3). |
| --- | --- |

(1)

V říjnu 2020 uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) prováděcím nařízením (EU) 2020/1408 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých za tepla válcovaných ocelových plechů a svitků pocházejících z Indonésie, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu. Platná antidumpingová opatření se pohybují v rozmezí od 9,2 % do 19 % pro dovoz pocházející z ČLR, od 4,1 % do 7,5 % pro dovoz pocházející z Tchaj-wanu a byla stanovena na úrovni 17,3 % pro dovoz pocházející z Indonésie. Šetření, které vedlo k uložení těchto cel (dále jen „původní šetření“), bylo zahájeno v srpnu 2019 (3).

2

3

1.2.   Žádost

Žádost

| (2) | Dne 17. června 2022 obdržela Komise žádost podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, aby prošetřila možné obcházení platných antidumpingových opatření a zavedla celní evidenci dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli zasílaných z Turecké republiky (dále jen „Turecko“) bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Turecka, či nikoli. |
| --- | --- |

(2)

Dne 17. června 2022 obdržela Komise žádost podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, aby prošetřila možné obcházení platných antidumpingových opatření a zavedla celní evidenci dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli zasílaných z Turecké republiky (dále jen „Turecko“) bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Turecka, či nikoli.

| (3) | Žádost podal Evropský ocelářský svaz „EUROFER“ (dále jen „žadatel“). |
| --- | --- |

(3)

Žádost podal Evropský ocelářský svaz „EUROFER“ (dále jen „žadatel“).

| (4) | Žádost obsahovala dostatečné důkazy o změně obchodních toků souvisejících s vývozem z Indonésie a Turecka do Unie, k níž došlo po uložení opatření na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli. Z údajů uvedených v žádosti vyplynulo, že došlo k podstatné změně obchodních toků, včetně významného zvýšení vývozu plátů z nerezavějící oceli, hlavní suroviny k výrobě ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli, z Indonésie do Turecka a významného zvýšení vývozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Turecka do Unie. Tato změna zřejmě vyplynula ze zasílání ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Turecka do Unie po provedení montáže nebo kompletace v Turecku. Z důkazů vyplynulo, že tyto montáže nebo kompletace byly zahájeny v době zahájení antidumpingového šetření, které vedlo k uložení platných cel, a že pro danou praktiku neexistovalo dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení cla. |
| --- | --- |

(4)

Žádost obsahovala dostatečné důkazy o změně obchodních toků souvisejících s vývozem z Indonésie a Turecka do Unie, k níž došlo po uložení opatření na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli. Z údajů uvedených v žádosti vyplynulo, že došlo k podstatné změně obchodních toků, včetně významného zvýšení vývozu plátů z nerezavějící oceli, hlavní suroviny k výrobě ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli, z Indonésie do Turecka a významného zvýšení vývozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Turecka do Unie. Tato změna zřejmě vyplynula ze zasílání ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Turecka do Unie po provedení montáže nebo kompletace v Turecku. Z důkazů vyplynulo, že tyto montáže nebo kompletace byly zahájeny v době zahájení antidumpingového šetření, které vedlo k uložení platných cel, a že pro danou praktiku neexistovalo dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení cla.

| (5) | Žádost navíc obsahovala dostatečné důkazy o tom, že hodnota plátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indonésie činila více než 60 % celkové hodnoty součástí ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli a že přidaná hodnota těchto součástí během montáže nebo kompletace byla nižší než 25 % výrobních nákladů. |
| --- | --- |

(5)

Žádost navíc obsahovala dostatečné důkazy o tom, že hodnota plátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indonésie činila více než 60 % celkové hodnoty součástí ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli a že přidaná hodnota těchto součástí během montáže nebo kompletace byla nižší než 25 % výrobních nákladů.

| (6) | Žádost dále obsahovala dostatečné důkazy o tom, že výše popsané praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce maří nápravné účinky platných antidumpingových cel, pokud jde o množství a ceny. Na trh Unie se zřejmě ve velkém množství dovážely ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli. Kromě toho existovaly dostatečné důkazy směřující k prokázání toho, že dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli se uskutečňoval za ceny působící újmu. |
| --- | --- |

(6)

Žádost dále obsahovala dostatečné důkazy o tom, že výše popsané praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce maří nápravné účinky platných antidumpingových cel, pokud jde o množství a ceny. Na trh Unie se zřejmě ve velkém množství dovážely ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli. Kromě toho existovaly dostatečné důkazy směřující k prokázání toho, že dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli se uskutečňoval za ceny působící újmu.

| (7) | A konečně, žádost obsahovala dostatečné důkazy o tom, že ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli byly dováženy za dumpingové ceny vzhledem k běžné hodnotě, která byla předtím stanovena. |
| --- | --- |

(7)

A konečně, žádost obsahovala dostatečné důkazy o tom, že ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli byly dováženy za dumpingové ceny vzhledem k běžné hodnotě, která byla předtím stanovena.

1.3.   Dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření

Dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření

| (8) | Výrobkem dotčeným možným obcházením jsou ploché válcované výrobky z nerezavějící oceli, též ve svitcích (včetně výrobků stříhaných na délku a úzkých pásů), po válcování za tepla již dále neopracované, s výjimkou výrobků jiných než ve svitcích o šířce 600 mm nebo větší a o tloušťce převyšující 10 mm, ke dni vstupu prováděcího nařízení (EU) 2020/1408 v platnost kódů (HS) 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 a 7220 12 a pocházející z Indonésie (dále jen „dotčený výrobek“). Jde o výrobek, na který se vztahují stávající platná opatření. |
| --- | --- |

(8)

Výrobkem dotčeným možným obcházením jsou ploché válcované výrobky z nerezavějící oceli, též ve svitcích (včetně výrobků stříhaných na délku a úzkých pásů), po válcování za tepla již dále neopracované, s výjimkou výrobků jiných než ve svitcích o šířce 600 mm nebo větší a o tloušťce převyšující 10 mm, ke dni vstupu prováděcího nařízení (EU) 2020/1408 v platnost kódů (HS) 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 a 7220 12 a pocházející z Indonésie (dále jen „dotčený výrobek“). Jde o výrobek, na který se vztahují stávající platná opatření.

| (9) | Výrobek, který je předmětem šetření, je stejný jako výrobek definovaný v předchozím bodě odůvodnění, v současnosti kódů HS 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 a 7220 12, avšak zasílaný z Turecka, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Turecka (kódy TARIC 7219110010, 7219121010, 7219129010, 7219131010, 7219139010, 7219141010, 7219149010, 7219221010, 7219229010, 7219230010, 7219240010, 7220110010 a 7220120010) (dále jen „výrobek, který je předmětem šetření“). |
| --- | --- |

(9)

Výrobek, který je předmětem šetření, je stejný jako výrobek definovaný v předchozím bodě odůvodnění, v současnosti kódů HS 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 a 7220 12, avšak zasílaný z Turecka, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Turecka (kódy TARIC 7219110010, 7219121010, 7219129010, 7219131010, 7219139010, 7219141010, 7219149010, 7219221010, 7219229010, 7219230010, 7219240010, 7220110010 a 7220120010) (dále jen „výrobek, který je předmětem šetření“).

| (10) | Šetření ukázalo, že ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli vyvážené z Indonésie do Unie a ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli zasílané z Turecka bez ohledu na to, zda pocházejí z Turecka, mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné použití, a proto se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(10)

Šetření ukázalo, že ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli vyvážené z Indonésie do Unie a ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli zasílané z Turecka bez ohledu na to, zda pocházejí z Turecka, mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné použití, a proto se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

| (11) | Po poskytnutí informací společnost Marcegaglia Specialties S.P.A. (dále jen „Marcegaglia“), evropský dovozce a uživatel ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli, tvrdila, že veškerý její turecký dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli vyráběných z indonéských plátů tvoří černé ZTV svitky z nerezavějící oceli, pro které v Unii téměř neexistuje volný trh. Společnost v rámci dotčeného výrobku rozlišovala bílé ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli a černé ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli. Černé ZTV svitky z nerezavějící oceli musí být před dalším zpracováním mořeny a žíhány, což omezuje jejich použití výhradně na převálcovny. Společnost Marcegaglia tvrdila, že je jedinou nezávislou vertikálně neintegrovanou převálcovnou v Unii. Jelikož byl tedy výrobek dovážený z Turecka omezen na černé ZTV svitky z nerezavějící oceli, neexistovala žádná hospodářská soutěž s bílými ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli vyráběnými a prodávanými výrobci v Unii na volném trhu. |
| --- | --- |

(11)

Po poskytnutí informací společnost Marcegaglia Specialties S.P.A. (dále jen „Marcegaglia“), evropský dovozce a uživatel ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli, tvrdila, že veškerý její turecký dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli vyráběných z indonéských plátů tvoří černé ZTV svitky z nerezavějící oceli, pro které v Unii téměř neexistuje volný trh. Společnost v rámci dotčeného výrobku rozlišovala bílé ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli a černé ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli. Černé ZTV svitky z nerezavějící oceli musí být před dalším zpracováním mořeny a žíhány, což omezuje jejich použití výhradně na převálcovny. Společnost Marcegaglia tvrdila, že je jedinou nezávislou vertikálně neintegrovanou převálcovnou v Unii. Jelikož byl tedy výrobek dovážený z Turecka omezen na černé ZTV svitky z nerezavějící oceli, neexistovala žádná hospodářská soutěž s bílými ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli vyráběnými a prodávanými výrobci v Unii na volném trhu.

| (12) | Komise připomněla, že účelem tohoto šetření bylo zjistit, zda nedochází k obcházení. V kontextu šetření neexistoval žádný právní základ pro revizi definice výrobku v dotčených opatřeních. Definice výrobku byla stanovena v původním šetření a všechny ZTV svitky z nerezavějící oceli spadající do definice výrobku byly do šetření zahrnuty. V původním šetření byl konkrétně učiněn závěr, že černé i bílé svitky mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti, že jsou zaměnitelné a spadají do definice výrobku (4). Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(12)

Komise připomněla, že účelem tohoto šetření bylo zjistit, zda nedochází k obcházení. V kontextu šetření neexistoval žádný právní základ pro revizi definice výrobku v dotčených opatřeních. Definice výrobku byla stanovena v původním šetření a všechny ZTV svitky z nerezavějící oceli spadající do definice výrobku byly do šetření zahrnuty. V původním šetření byl konkrétně učiněn závěr, že černé i bílé svitky mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti, že jsou zaměnitelné a spadají do definice výrobku (4). Tvrzení bylo proto zamítnuto.

4

| (13) | Po poskytnutí informací společnost Çolakoğlu Metalurji A.Ş. (dále jen „Çolakoğlu“), turecký vyvážející výrobce, a vláda Turecké republiky tvrdili, že Komise měla oblast působnosti šetření rozšířit tak, aby zahrnovalo zpracování indonéských plátů z nerezavějící oceli na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli v Unii. |
| --- | --- |

(13)

Po poskytnutí informací společnost Çolakoğlu Metalurji A.Ş. (dále jen „Çolakoğlu“), turecký vyvážející výrobce, a vláda Turecké republiky tvrdili, že Komise měla oblast působnosti šetření rozšířit tak, aby zahrnovalo zpracování indonéských plátů z nerezavějící oceli na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli v Unii.

| (14) | Jak je vysvětleno v 31. bodě odůvodnění, Komise připomněla, že ačkoli tato praxe nespadá do oblasti působnosti tohoto šetření, vzala Komise toto tvrzení na vědomí a bude dále analyzovat, zda bude tato praxe, pokud bude potvrzena, vyžadovat další opatření ze strany Komise. |
| --- | --- |

(14)

Jak je vysvětleno v 31. bodě odůvodnění, Komise připomněla, že ačkoli tato praxe nespadá do oblasti působnosti tohoto šetření, vzala Komise toto tvrzení na vědomí a bude dále analyzovat, zda bude tato praxe, pokud bude potvrzena, vyžadovat další opatření ze strany Komise.

1.4.   Zahájení šetření

Zahájení šetření

| (15) | Komise poté, co informovala členské státy, a poté, co zjistila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení šetření podle čl. 13 odst. 3 základního nařízení, zahájila šetření a zavedla celní evidenci dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli zasílaných z Turecka, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Turecka, a to prováděcím nařízením Komise (EU) 2022/1310 (5) (dále jen „nařízení o zahájení šetření“). |
| --- | --- |

(15)

Komise poté, co informovala členské státy, a poté, co zjistila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení šetření podle čl. 13 odst. 3 základního nařízení, zahájila šetření a zavedla celní evidenci dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli zasílaných z Turecka, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Turecka, a to prováděcím nařízením Komise (EU) 2022/1310 (5) (dále jen „nařízení o zahájení šetření“).

5

1.5.   Připomínky k zahájení šetření

Připomínky k zahájení šetření

| (16) | Společnost Çolakoğlu tvrdila, že zahájení šetření nebylo odůvodněné kvůli neexistenci dostatečných důkazů, a šetření by proto mělo být ukončeno. |
| --- | --- |

(16)

Společnost Çolakoğlu tvrdila, že zahájení šetření nebylo odůvodněné kvůli neexistenci dostatečných důkazů, a šetření by proto mělo být ukončeno.

| (17) | Společnost Çolakoğlu tvrdila, že ke změně obchodních toků nedošlo, protože při neexistenci poklesu dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Indonésie neprokazuje zvýšení dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Turecka, které nemohlo nahradit dovoz z Indonésie, samo o sobě existenci změny obchodních toků. |
| --- | --- |

(17)

Společnost Çolakoğlu tvrdila, že ke změně obchodních toků nedošlo, protože při neexistenci poklesu dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Indonésie neprokazuje zvýšení dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Turecka, které nemohlo nahradit dovoz z Indonésie, samo o sobě existenci změny obchodních toků.

| (18) | Dále také tvrdila, že praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce probíhající v Turecku nespadají do žádné z kategorií uvedených v čl. 13 odst. 1 čtvrtém pododstavci základního nařízení. Nebyly zejména předloženy žádné skutečné důkazy o tom, že by byly ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli pocházející z Indonésie zasílány přes Turecko do Unie, ani důkazy o reorganizaci prodejních mechanismů a cest. Kromě toho tyto praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce nelze kvalifikovat jako mírnou úpravu, neboť výrobek, který je předmětem šetření, je navazujícím výrobkem a jako takový je odlišným výrobkem než jeho vstupní materiály nebo montáž, zejména proto, že výrobek, který je předmětem šetření, a pláty z nerezavějící oceli nejsou zařazeny pod stejná čísla celního sazebníku. |
| --- | --- |

(18)

Dále také tvrdila, že praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce probíhající v Turecku nespadají do žádné z kategorií uvedených v čl. 13 odst. 1 čtvrtém pododstavci základního nařízení. Nebyly zejména předloženy žádné skutečné důkazy o tom, že by byly ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli pocházející z Indonésie zasílány přes Turecko do Unie, ani důkazy o reorganizaci prodejních mechanismů a cest. Kromě toho tyto praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce nelze kvalifikovat jako mírnou úpravu, neboť výrobek, který je předmětem šetření, je navazujícím výrobkem a jako takový je odlišným výrobkem než jeho vstupní materiály nebo montáž, zejména proto, že výrobek, který je předmětem šetření, a pláty z nerezavějící oceli nejsou zařazeny pod stejná čísla celního sazebníku.

| (19) | Společnost Çolakoğlu tvrdila, že vzhledem k poptávce po výrobcích z nerezavějící oceli v Turecku jsou investice do kapacit na výrobu nerezavějící oceli ekonomicky opodstatněné. |
| --- | --- |

(19)

Společnost Çolakoğlu tvrdila, že vzhledem k poptávce po výrobcích z nerezavějící oceli v Turecku jsou investice do kapacit na výrobu nerezavějící oceli ekonomicky opodstatněné.

| (20) | Společnost Çolakoğlu rovněž tvrdila, že újma nevznikla a že nápravné účinky nejsou mařeny, protože i) turecký dovoz s podílem na trhu ve výši 1 % nebyl natolik významný, aby mohl nápravné účinky cla mařit, a ii) pokud došlo k maření nápravných účinků cla, nebylo to vlivem dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Turecka, ale vlivem dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Indonésie, který pokračoval i po uložení opatření, a vlivem ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli zpracovaných výrobci v Unii z ocelových plátů dovážených z Indonésie. |
| --- | --- |

(20)

Společnost Çolakoğlu rovněž tvrdila, že újma nevznikla a že nápravné účinky nejsou mařeny, protože i) turecký dovoz s podílem na trhu ve výši 1 % nebyl natolik významný, aby mohl nápravné účinky cla mařit, a ii) pokud došlo k maření nápravných účinků cla, nebylo to vlivem dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Turecka, ale vlivem dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Indonésie, který pokračoval i po uložení opatření, a vlivem ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli zpracovaných výrobci v Unii z ocelových plátů dovážených z Indonésie.

| (21) | Společnost Çolakoğlu dále uvedla, že rozšíření opatření na Turecko by bylo proti zájmu Unie, protože by vedlo k dalšímu zvýšení cen, což by v konečném důsledku nepříznivě ovlivnilo konečné uživatele a spotřebitele. |
| --- | --- |

(21)

Společnost Çolakoğlu dále uvedla, že rozšíření opatření na Turecko by bylo proti zájmu Unie, protože by vedlo k dalšímu zvýšení cen, což by v konečném důsledku nepříznivě ovlivnilo konečné uživatele a spotřebitele.

| (22) | A konečně společnost Çolakoğlu tvrdila, že výrobci v Unii prováděli stejné činnosti, tj. zpracování indonéských plátů z nerezavějící oceli na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli v Unii, a to dokonce ve větším rozsahu než jsou činnosti probíhající v Turecku. Proto požádala o zastavení šetření, případně o rozšíření oblasti působnosti šetření tak, aby zahrnovalo zpracování indonéských plátů z nerezavějící oceli na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli v Unii. |
| --- | --- |

(22)

A konečně společnost Çolakoğlu tvrdila, že výrobci v Unii prováděli stejné činnosti, tj. zpracování indonéských plátů z nerezavějící oceli na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli v Unii, a to dokonce ve větším rozsahu než jsou činnosti probíhající v Turecku. Proto požádala o zastavení šetření, případně o rozšíření oblasti působnosti šetření tak, aby zahrnovalo zpracování indonéských plátů z nerezavějící oceli na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli v Unii.

| (23) | Podobné připomínky byly obdrženy i od společnosti Marcegaglia a od vlády Turecké republiky. |
| --- | --- |

(23)

Podobné připomínky byly obdrženy i od společnosti Marcegaglia a od vlády Turecké republiky.

| (24) | Společnost Marcegaglia kromě toho tvrdila, že dovoz plátů z nerezavějící oceli z Indonésie za účelem dalšího zpracování v Turecku představuje hospodářsky odůvodněnou operaci zaměřenou na diverzifikaci zdrojů dodávek. |
| --- | --- |

(24)

Společnost Marcegaglia kromě toho tvrdila, že dovoz plátů z nerezavějící oceli z Indonésie za účelem dalšího zpracování v Turecku představuje hospodářsky odůvodněnou operaci zaměřenou na diverzifikaci zdrojů dodávek.

| (25) | Komise měla za to, že žádost obsahovala dostatečné důkazy o tom, že po zahájení původního šetření a uložení opatření došlo ke změně obchodních toků souvisejících s vývozem z Indonésie a Turecka do Unie. Konkrétně žádost obsahovala údaje, z nichž vyplývalo, že došlo k podstatné změně obchodních toků zahrnující významné zvýšení vývozu plátů z nerezavějící oceli, hlavní suroviny k výrobě ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli, z Indonésie do Turecka a významné zvýšení vývozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Turecka do Unie. |
| --- | --- |

(25)

Komise měla za to, že žádost obsahovala dostatečné důkazy o tom, že po zahájení původního šetření a uložení opatření došlo ke změně obchodních toků souvisejících s vývozem z Indonésie a Turecka do Unie. Konkrétně žádost obsahovala údaje, z nichž vyplývalo, že došlo k podstatné změně obchodních toků zahrnující významné zvýšení vývozu plátů z nerezavějící oceli, hlavní suroviny k výrobě ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli, z Indonésie do Turecka a významné zvýšení vývozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Turecka do Unie.

| (26) | Pokud jde o praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce probíhající v Turecku, Komise měla za to, že žádost obsahovala dostatečné důkazy o existenci montáže/kompletace, což je jedna z praktik výslovně uvedených v čl. 13 odst. 2 základního nařízení, v Turecku a že tyto operace byly založeny na použití plátů z nerezavějící oceli, hlavního vstupního materiálu, z Indonésie. Sazební zařazení výrobku, který je předmětem šetření, a jeho hlavních vstupních materiálů nebo jejich změny je pro určení, zda montáž/kompletace představuje obcházení, irelevantní. |
| --- | --- |

(26)

Pokud jde o praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce probíhající v Turecku, Komise měla za to, že žádost obsahovala dostatečné důkazy o existenci montáže/kompletace, což je jedna z praktik výslovně uvedených v čl. 13 odst. 2 základního nařízení, v Turecku a že tyto operace byly založeny na použití plátů z nerezavějící oceli, hlavního vstupního materiálu, z Indonésie. Sazební zařazení výrobku, který je předmětem šetření, a jeho hlavních vstupních materiálů nebo jejich změny je pro určení, zda montáž/kompletace představuje obcházení, irelevantní.

| (27) | Kromě toho žádost poskytla dostatečné důkazy ohledně neexistence jiného hospodářského důvodu než uložení cla, zejména vzhledem k tomu, že operace vedly ke zvýšení složitosti nákladů na logistické operace a poplatků za služby. Tvrzení společností Çolakoğlu a Marcegaglia byla během šetření dále analyzována a zabývá se jimi oddíl 2.4. |
| --- | --- |

(27)

Kromě toho žádost poskytla dostatečné důkazy ohledně neexistence jiného hospodářského důvodu než uložení cla, zejména vzhledem k tomu, že operace vedly ke zvýšení složitosti nákladů na logistické operace a poplatků za služby. Tvrzení společností Çolakoğlu a Marcegaglia byla během šetření dále analyzována a zabývá se jimi oddíl 2.4.

| (28) | Komise měla za to, že žádost rovněž poskytla dostatečné důkazy, z nichž vyplývá, že nápravné účinky stávajících antidumpingových opatření týkajících se ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli jsou v důsledku těchto praktik mařeny z hlediska množství i cen. Žádost poskytla zejména dostatečné důkazy o tom, že dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli se uskutečňoval za ceny nižší, než je cena nepůsobící újmu stanovená v původním šetření. Tato tvrzení, včetně argumentů týkajících se podílu tureckého dovozu, byla během šetření dále analyzována. |
| --- | --- |

(28)

Komise měla za to, že žádost rovněž poskytla dostatečné důkazy, z nichž vyplývá, že nápravné účinky stávajících antidumpingových opatření týkajících se ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli jsou v důsledku těchto praktik mařeny z hlediska množství i cen. Žádost poskytla zejména dostatečné důkazy o tom, že dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli se uskutečňoval za ceny nižší, než je cena nepůsobící újmu stanovená v původním šetření. Tato tvrzení, včetně argumentů týkajících se podílu tureckého dovozu, byla během šetření dále analyzována.

| (29) | Pokud jde o tvrzení o zájmu Unie, Komise připomněla, že zájem Unie není důvodem pro zahájení řízení podle článku 13 základního nařízení. |
| --- | --- |

(29)

Pokud jde o tvrzení o zájmu Unie, Komise připomněla, že zájem Unie není důvodem pro zahájení řízení podle článku 13 základního nařízení.

| (30) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise tvrzení, že žádost neobsahovala dostatečné důkazy odůvodňující zahájení šetření, zamítla. |
| --- | --- |

(30)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise tvrzení, že žádost neobsahovala dostatečné důkazy odůvodňující zahájení šetření, zamítla.

| (31) | Pokud jde o připomínky společnosti Çolakoğlu, že indonéské pláty dovážené do Unie by mohly být zpracovávány na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli v Unii, Komise uvedla, že tato praktika nespadá do oblasti působnosti tohoto šetření. Nařízení o zahájení šetření totiž omezilo šetření na dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli do Unie z Turecka a na operace zpracování probíhající v Turecku. Komise však tvrzení společnosti Çolakoğlu vzala na vědomí a bude dále analyzovat, zda by dovoz plátů z nerezavějící oceli z Indonésie do Unie mohl být součástí odlišných praktik obcházení. Komise začala dovoz plátů z nerezavějící oceli z Indonésie do Unie sledovat a podle údajů Eurostatu byl tento dovoz ukončen v říjnu 2022. |
| --- | --- |

(31)

Pokud jde o připomínky společnosti Çolakoğlu, že indonéské pláty dovážené do Unie by mohly být zpracovávány na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli v Unii, Komise uvedla, že tato praktika nespadá do oblasti působnosti tohoto šetření. Nařízení o zahájení šetření totiž omezilo šetření na dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli do Unie z Turecka a na operace zpracování probíhající v Turecku. Komise však tvrzení společnosti Çolakoğlu vzala na vědomí a bude dále analyzovat, zda by dovoz plátů z nerezavějící oceli z Indonésie do Unie mohl být součástí odlišných praktik obcházení. Komise začala dovoz plátů z nerezavějící oceli z Indonésie do Unie sledovat a podle údajů Eurostatu byl tento dovoz ukončen v říjnu 2022.

1.6.   Právo na obhajobu

Právo na obhajobu

| (32) | Po poskytnutí informací společnost Çolakoğlu tvrdila, že Komise porušila její právo na obhajobu podle čl. 6 odst. 7 základního nařízení, článku 296 SFEU, jakož i její právo na řádnou správu v souladu s článkem 41 Listiny základních práv Evropské unie tím, že nezohlednila řadu argumentů předložených v průběhu šetření. Společnost Çolakoğlu se zejména domnívala, že její právo na řádnou správu bylo porušeno tím, že Komise nerozšířila oblast působnosti šetření tak, aby zahrnovala pláty z nerezavějící oceli z Indonésie dovážené přímo do Unie. |
| --- | --- |

(32)

Po poskytnutí informací společnost Çolakoğlu tvrdila, že Komise porušila její právo na obhajobu podle čl. 6 odst. 7 základního nařízení, článku 296 SFEU, jakož i její právo na řádnou správu v souladu s článkem 41 Listiny základních práv Evropské unie tím, že nezohlednila řadu argumentů předložených v průběhu šetření. Společnost Çolakoğlu se zejména domnívala, že její právo na řádnou správu bylo porušeno tím, že Komise nerozšířila oblast působnosti šetření tak, aby zahrnovala pláty z nerezavějící oceli z Indonésie dovážené přímo do Unie.

| (33) | Komise připomněla, že dne 30. ledna 2023 sdělila zúčastněným stranám základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě dospěla ke svým závěrům. Všem stranám bylo poskytnuto 15 dní na to, aby se vyjádřily. Všechny argumenty předložené společností Çolakoğlu a dalšími zúčastněnými stranami byly zváženy, ale to neznamená, že každý předložený argument musel být v informačním dokumentu výslovně uveden (6). Komise musí svá zjištění a závěry řádně odůvodnit a podrobně vysvětlit, což učinila v informačním dokumentu. Po zveřejnění informací předložila společnost Çolakoğlu připomínky a bylo jí umožněno slyšení. Komise všechny předložené připomínky řádně zvážila, jak je uvedeno níže. Pokud jde o dovoz indonéských plátů z nerezavějící oceli do Unie, Komise připomněla, že důvody, proč tyto údajné praktiky nespadají do oblasti působnosti tohoto šetření, řádně vysvětlila v poskytnutí informací a rovněž v 31. bodě odůvodnění výše. Rovněž v rozporu s tím, co tvrdila společnost Çolakoğlu, Komise neuplatnila žádnou diskreční pravomoc, neboť nařízení o zahájení šetření jí umožňovalo pouze prošetřovat další možné praktiky obcházení, k nimž dochází mimo Unii, zejména v Turecku. Komise se proto domnívala, že právo společnosti Çolakoğlu na obhajobu bylo plně respektováno, a stížnost zamítla. |
| --- | --- |

(33)

Komise připomněla, že dne 30. ledna 2023 sdělila zúčastněným stranám základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě dospěla ke svým závěrům. Všem stranám bylo poskytnuto 15 dní na to, aby se vyjádřily. Všechny argumenty předložené společností Çolakoğlu a dalšími zúčastněnými stranami byly zváženy, ale to neznamená, že každý předložený argument musel být v informačním dokumentu výslovně uveden (6). Komise musí svá zjištění a závěry řádně odůvodnit a podrobně vysvětlit, což učinila v informačním dokumentu. Po zveřejnění informací předložila společnost Çolakoğlu připomínky a bylo jí umožněno slyšení. Komise všechny předložené připomínky řádně zvážila, jak je uvedeno níže. Pokud jde o dovoz indonéských plátů z nerezavějící oceli do Unie, Komise připomněla, že důvody, proč tyto údajné praktiky nespadají do oblasti působnosti tohoto šetření, řádně vysvětlila v poskytnutí informací a rovněž v 31. bodě odůvodnění výše. Rovněž v rozporu s tím, co tvrdila společnost Çolakoğlu, Komise neuplatnila žádnou diskreční pravomoc, neboť nařízení o zahájení šetření jí umožňovalo pouze prošetřovat další možné praktiky obcházení, k nimž dochází mimo Unii, zejména v Turecku. Komise se proto domnívala, že právo společnosti Çolakoğlu na obhajobu bylo plně respektováno, a stížnost zamítla.

6

1.7.   Období šetření a sledované období

Období šetření a sledované období

| (34) | Období šetření trvalo od 1. ledna 2018 do 30. června 2022 („období šetření“). Za období šetření byly shromážděny údaje s cílem prošetřit mimo jiné údajnou změnu obchodních toků po uložení opatření týkajících se dotčeného výrobku a existenci praktik, zpracovatelských postupů nebo prací, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Pro období od 1. července 2021 do 30. června 2022 (dále jen „sledované období“) byly shromážděny podrobnější údaje s cílem přezkoumat, zda dovoz maří nápravný účinek platných opatření, pokud jde o ceny a/nebo množství, a zda došlo k dumpingu. |
| --- | --- |

(34)

Období šetření trvalo od 1. ledna 2018 do 30. června 2022 („období šetření“). Za období šetření byly shromážděny údaje s cílem prošetřit mimo jiné údajnou změnu obchodních toků po uložení opatření týkajících se dotčeného výrobku a existenci praktik, zpracovatelských postupů nebo prací, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Pro období od 1. července 2021 do 30. června 2022 (dále jen „sledované období“) byly shromážděny podrobnější údaje s cílem přezkoumat, zda dovoz maří nápravný účinek platných opatření, pokud jde o ceny a/nebo množství, a zda došlo k dumpingu.

1.8.   Šetření

Šetření

| (35) | Komise o zahájení šetření oficiálně informovala orgány Indonésie a Turecka, známé vyvážející výrobce v těchto zemích, výrobní odvětví Unie a předsedu Rady přidružení EU–Turecko. |
| --- | --- |

(35)

Komise o zahájení šetření oficiálně informovala orgány Indonésie a Turecka, známé vyvážející výrobce v těchto zemích, výrobní odvětví Unie a předsedu Rady přidružení EU–Turecko.

| (36) | Kromě toho Komise požádala zastoupení Turecka při Evropské unii, aby jí sdělilo názvy a adresy vyvážejících výrobců a/nebo reprezentativních sdružení, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření, kromě tureckých vyvážejících výrobců, které žadatel uvedl v žádosti. |
| --- | --- |

(36)

Kromě toho Komise požádala zastoupení Turecka při Evropské unii, aby jí sdělilo názvy a adresy vyvážejících výrobců a/nebo reprezentativních sdružení, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření, kromě tureckých vyvážejících výrobců, které žadatel uvedl v žádosti.

| (37) | Formuláře žádosti o osvobození pro výrobce/vývozce v Turecku, dotazníky pro výrobce/vývozce v Indonésii a pro dovozce v Unii byly zpřístupněny na internetových stránkách GŘ pro obchod. |
| --- | --- |

(37)

Formuláře žádosti o osvobození pro výrobce/vývozce v Turecku, dotazníky pro výrobce/vývozce v Indonésii a pro dovozce v Unii byly zpřístupněny na internetových stránkách GŘ pro obchod.

| (38) | Pět společností usazených v Turecku předložilo formuláře žádosti o osvobození. Jednalo se o tyto společnosti:






  — | Saritas Celik San.ve tic. A.S. („Saritas“) |
| --- | --- | --- |

(38)

Pět společností usazených v Turecku předložilo formuláře žádosti o osvobození. Jednalo se o tyto společnosti:

—

Saritas Celik San.ve tic. A.S. („Saritas“)

| — | Üças Paslanmaz Çelik iç ve tic. A.S. („UCAS“) |
| --- | --- |

—

Üças Paslanmaz Çelik iç ve tic. A.S. („UCAS“)

| — | AST Turkey Metal Sanayi ve tic. A.S. (dále jen „AST“), |
| --- | --- |

—

AST Turkey Metal Sanayi ve tic. A.S. (dále jen „AST“),

| — | Poyraz Paslanmaz Sanayi ve diş ticaret Limited Sirk (dále jen „Poyraz“), |
| --- | --- |

—

Poyraz Paslanmaz Sanayi ve diş ticaret Limited Sirk (dále jen „Poyraz“),

| — | Çolakoğlu Metalurji A.Ş. (dále jen „Colakoglu“). |
| --- | --- |

—

Çolakoğlu Metalurji A.Ş. (dále jen „Colakoglu“).

| (39) | Kromě toho předložila společnost Marcegaglia, dovozce a uživatel v Unii, odpověď na dotazník. |
| --- | --- |

(39)

Kromě toho předložila společnost Marcegaglia, dovozce a uživatel v Unii, odpověď na dotazník.

| (40) | Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v nařízení o zahájení šetření. Všechny strany byly informovány, že nesdělení veškerých relevantních informací nebo sdělení neúplných, nepravdivých nebo zavádějících informací může vést k použití článku 18 základního nařízení a k závěrům založeným na dostupných údajích. |
| --- | --- |

(40)

Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v nařízení o zahájení šetření. Všechny strany byly informovány, že nesdělení veškerých relevantních informací nebo sdělení neúplných, nepravdivých nebo zavádějících informací může vést k použití článku 18 základního nařízení a k závěrům založeným na dostupných údajích.

| (41) | Dne 4. října 2022 se konalo slyšení se společností Marcegaglia. |
| --- | --- |

(41)

Dne 4. října 2022 se konalo slyšení se společností Marcegaglia.

| (42) | Po zveřejnění informací dne 30. ledna 2023 se dne 8. února 2023 konalo slyšení se společností Marcegaglia a dne 10. února 2023 se společností Çolakoğlu. |
| --- | --- |

(42)

Po zveřejnění informací dne 30. ledna 2023 se dne 8. února 2023 konalo slyšení se společností Marcegaglia a dne 10. února 2023 se společností Çolakoğlu.

2.   VÝSLEDKY ŠETŘENÍ

VÝSLEDKY ŠETŘENÍ

2.1.   Obecné úvahy

Obecné úvahy

| (43) | V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení by měly být za účelem posouzení možného obcházení analyzovány tyto skutečnosti:






  — | zda došlo ke změně obchodních toků mezi Indonésií, Tureckem a Unií, |
| --- | --- | --- |

(43)

V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení by měly být za účelem posouzení možného obcházení analyzovány tyto skutečnosti:

—

zda došlo ke změně obchodních toků mezi Indonésií, Tureckem a Unií,

| — | zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení platných antidumpingových opatření neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, |
| --- | --- |

—

zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení platných antidumpingových opatření neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod,

| — | zda existují důkazy o újmě nebo o tom, že nápravné účinky platných antidumpingových opatření byly mařeny, pokud se jedná o ceny a/nebo množství výrobku, který je předmětem šetření, a |
| --- | --- |

—

zda existují důkazy o újmě nebo o tom, že nápravné účinky platných antidumpingových opatření byly mařeny, pokud se jedná o ceny a/nebo množství výrobku, který je předmětem šetření, a

| — | zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě určené dříve pro dotčený výrobek. |
| --- | --- |

—

zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě určené dříve pro dotčený výrobek.

| (44) | V žádosti se uvádělo zasílání dotčeného výrobku z Turecka do Unie poté, kdy u něj byla provedena montáž nebo kompletace v Turecku. V tomto ohledu Komise konkrétně analyzovala, zda jsou splněna kritéria uvedená v čl. 13 odst. 2 základního nařízení, zejména:






  — | zda montáž či kompletace začala nebo byla značně rozšířena po zahájení antidumpingového šetření nebo těsně před jeho zahájením a zda použité díly pocházejí ze země, na niž se vztahují opatření, a |
| --- | --- | --- |

(44)

V žádosti se uvádělo zasílání dotčeného výrobku z Turecka do Unie poté, kdy u něj byla provedena montáž nebo kompletace v Turecku. V tomto ohledu Komise konkrétně analyzovala, zda jsou splněna kritéria uvedená v čl. 13 odst. 2 základního nařízení, zejména:

—

zda montáž či kompletace začala nebo byla značně rozšířena po zahájení antidumpingového šetření nebo těsně před jeho zahájením a zda použité díly pocházejí ze země, na niž se vztahují opatření, a

| — | zda hodnota těchto dílů činí nejméně 60 % celkové hodnoty částí montovaného výrobku a zda hodnota přidaná během montáže nebo kompletace činí více než 25 % celkových výrobních nákladů. |
| --- | --- |

—

zda hodnota těchto dílů činí nejméně 60 % celkové hodnoty částí montovaného výrobku a zda hodnota přidaná během montáže nebo kompletace činí více než 25 % celkových výrobních nákladů.

2.2.   Spolupráce a status vyvážejících výrobců

Spolupráce a status vyvážejících výrobců

| (45) | Jak je uvedeno v 38. bodě odůvodnění, pět společností usazených v Turecku požádalo o osvobození od opatření, pokud by byla rozšířena na Turecko. |
| --- | --- |

(45)

Jak je uvedeno v 38. bodě odůvodnění, pět společností usazených v Turecku požádalo o osvobození od opatření, pokud by byla rozšířena na Turecko.

| (46) | Tři z nich, Saritas, UCAS a AST, nebyly považovány za vyvážející výrobce. Po analýze informací poskytnutých v žádostech společností Komise dospěla k závěru, že společnosti se sice podílely na nákupu a dalším prodeji výrobku, který je předmětem šetření, ale nevyráběly jej ani nezpracovávaly. Výrobek, který je předmětem šetření, byl zakoupen od jiných subjektů, které byly skutečnými výrobci. Tyto společnosti tedy nelze klasifikovat jako výrobce. Ustanovení čl. 13 odst. 4 základního nařízení poskytuje možnost požádat o osvobození od rozšíření antidumpingového cla pouze výrobcům. Tato skutečnost je uvedena i v 27. bodě odůvodnění nařízení o zahájení šetření, v němž bylo výslovně stanoveno, že osvobození lze udělit pouze výrobcům výrobku, který je předmětem šetření, v Turecku. Jelikož bylo zjištěno, že tyto společnosti nejsou výrobci, nebyly oprávněny požádat o osvobození. |
| --- | --- |

(46)

Tři z nich, Saritas, UCAS a AST, nebyly považovány za vyvážející výrobce. Po analýze informací poskytnutých v žádostech společností Komise dospěla k závěru, že společnosti se sice podílely na nákupu a dalším prodeji výrobku, který je předmětem šetření, ale nevyráběly jej ani nezpracovávaly. Výrobek, který je předmětem šetření, byl zakoupen od jiných subjektů, které byly skutečnými výrobci. Tyto společnosti tedy nelze klasifikovat jako výrobce. Ustanovení čl. 13 odst. 4 základního nařízení poskytuje možnost požádat o osvobození od rozšíření antidumpingového cla pouze výrobcům. Tato skutečnost je uvedena i v 27. bodě odůvodnění nařízení o zahájení šetření, v němž bylo výslovně stanoveno, že osvobození lze udělit pouze výrobcům výrobku, který je předmětem šetření, v Turecku. Jelikož bylo zjištěno, že tyto společnosti nejsou výrobci, nebyly oprávněny požádat o osvobození.

| (47) | Pokud jde o společnost Poyraz, Komise obdržela velmi nedostatečnou odpověď, v níž zcela chyběly hlavní části odpovědi na dotazník formuláře žádosti o osvobození nebo byly tyto části neúplné. Na základě písemného upozornění na nedostatky předložila společnost odpověď, v níž byly nezbytné informace stále velmi nedostatečné nebo chyběly. Komise proto společnost informovala, že při stanovení, zda je tato společnost výrobcem ve smyslu čl. 13 odst. 4 základního nařízení, hodlá použít dostupné údaje v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Ve své odpovědi společnost vysvětlila, proč neposkytla úplnější informace, a vyzvala Komisi, aby shromáždila více údajů v jejích prostorách. Společnost nepředložila žádné další informace, kterými by chybějící části své odpovědi na dotazník opravila nebo doplnila. |
| --- | --- |

(47)

Pokud jde o společnost Poyraz, Komise obdržela velmi nedostatečnou odpověď, v níž zcela chyběly hlavní části odpovědi na dotazník formuláře žádosti o osvobození nebo byly tyto části neúplné. Na základě písemného upozornění na nedostatky předložila společnost odpověď, v níž byly nezbytné informace stále velmi nedostatečné nebo chyběly. Komise proto společnost informovala, že při stanovení, zda je tato společnost výrobcem ve smyslu čl. 13 odst. 4 základního nařízení, hodlá použít dostupné údaje v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Ve své odpovědi společnost vysvětlila, proč neposkytla úplnější informace, a vyzvala Komisi, aby shromáždila více údajů v jejích prostorách. Společnost nepředložila žádné další informace, kterými by chybějící části své odpovědi na dotazník opravila nebo doplnila.

| (48) | Přestože byla odpověď neúplná, potvrdila, že společnost Poyraz nakupovala ZTV svitky z nerezavějící oceli převážně v Indonésii a poté je (případně nařezané na určitý rozměr) dále prodávala, částečně i na trh Unie. Ačkoli společnost nebyla schopna poskytnout Komisi náklady na případnou přeměnu nebo podrobný seznam prodejů do Unie, z odpovědi je zřejmé, že společnost Poyraz dotčený výrobek nakupovala a dále prodávala. Společnost Poyraz proto nebylo možné považovat za výrobce ve smyslu čl. 13 odst. 4 základního nařízení, a společnost tak nemohla využít osvobození. Žádost o osvobození byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(48)

Přestože byla odpověď neúplná, potvrdila, že společnost Poyraz nakupovala ZTV svitky z nerezavějící oceli převážně v Indonésii a poté je (případně nařezané na určitý rozměr) dále prodávala, částečně i na trh Unie. Ačkoli společnost nebyla schopna poskytnout Komisi náklady na případnou přeměnu nebo podrobný seznam prodejů do Unie, z odpovědi je zřejmé, že společnost Poyraz dotčený výrobek nakupovala a dále prodávala. Společnost Poyraz proto nebylo možné považovat za výrobce ve smyslu čl. 13 odst. 4 základního nařízení, a společnost tak nemohla využít osvobození. Žádost o osvobození byla proto zamítnuta.

| (49) | Společnost Çolakoğlu v průběhu celého šetření spolupracovala tím, že předložila formulář žádosti o osvobození a poskytovala odpovědi na písemná upozornění na nedostatky, která jí byla zasílána. Proto byla celková úroveň spolupráce ze strany tureckých vyvážejících výrobců relativně vysoká, neboť objemy vývozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli společností Çolakoğlu do Unie představovaly [88 % až 93 %] celého objemu tureckého dovozu během sledovaného období, jak je uvedeno ve statistikách dovozu Eurostatu. |
| --- | --- |

(49)

Společnost Çolakoğlu v průběhu celého šetření spolupracovala tím, že předložila formulář žádosti o osvobození a poskytovala odpovědi na písemná upozornění na nedostatky, která jí byla zasílána. Proto byla celková úroveň spolupráce ze strany tureckých vyvážejících výrobců relativně vysoká, neboť objemy vývozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli společností Çolakoğlu do Unie představovaly [88 % až 93 %] celého objemu tureckého dovozu během sledovaného období, jak je uvedeno ve statistikách dovozu Eurostatu.

| (50) | Komise provedla inspekci na místě v prostorách společnosti Çolakoğlu podle článku 16 základního nařízení. Společnost Çolakoğlu dováží téměř veškerý svůj hlavní vstupní materiál (pláty z nerezavějící oceli) z Indonésie. |
| --- | --- |

(50)

Komise provedla inspekci na místě v prostorách společnosti Çolakoğlu podle článku 16 základního nařízení. Společnost Çolakoğlu dováží téměř veškerý svůj hlavní vstupní materiál (pláty z nerezavějící oceli) z Indonésie.

| (51) | Společnost Marcegaglia, dovozce a uživatel v Unii, rovněž spolupracovala a poskytla informace týkající se nákupu indonéských plátů z nerezavějící oceli, jejich následného zpracování v Turecku a dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli do Unie. Společnost Marcegaglia požádala o to, aby byla považována za vyvážejícího výrobce. Svou žádost odůvodnila povahou svých činností, neboť se zabývala nákupem plátů z Indonésie, následně nechala tyto pláty na základě dohody o poplatcích se společností Çolakoğlu válcovat za tepla v Turecku a později dovážela svitky (ZTV svitky z nerezavějící oceli) do Unie. Společnost Marcegaglia tedy byla po dobu celé operace vlastníkem suroviny (plátů) i konečného výrobku (ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli), což potvrdilo i šetření. Protože však skutečné výrobní/zpracovatelské činnosti probíhaly v prostorách společnosti Çolakoğlu (7) v Turecku, dospěla Komise k závěru, že společnost Marcegaglia nelze považovat za vyvážejícího výrobce, který by byl oprávněn požádat o osvobození. |
| --- | --- |

(51)

Společnost Marcegaglia, dovozce a uživatel v Unii, rovněž spolupracovala a poskytla informace týkající se nákupu indonéských plátů z nerezavějící oceli, jejich následného zpracování v Turecku a dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli do Unie. Společnost Marcegaglia požádala o to, aby byla považována za vyvážejícího výrobce. Svou žádost odůvodnila povahou svých činností, neboť se zabývala nákupem plátů z Indonésie, následně nechala tyto pláty na základě dohody o poplatcích se společností Çolakoğlu válcovat za tepla v Turecku a později dovážela svitky (ZTV svitky z nerezavějící oceli) do Unie. Společnost Marcegaglia tedy byla po dobu celé operace vlastníkem suroviny (plátů) i konečného výrobku (ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli), což potvrdilo i šetření. Protože však skutečné výrobní/zpracovatelské činnosti probíhaly v prostorách společnosti Çolakoğlu (7) v Turecku, dospěla Komise k závěru, že společnost Marcegaglia nelze považovat za vyvážejícího výrobce, který by byl oprávněn požádat o osvobození.

7

2.3.   Změna obchodních toků

Změna obchodních toků

2.3.1.   Dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli

Dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli

| (52) | Tabulka 1 níže ukazuje vývoj dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Indonésie a Turecka v období šetření.

  Tabulka 1


  Dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli do Unie v období šetření (v tunách) | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | Sledované období |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonésie | 44 647 | 81 041 | 3 695 | 105 784 | 128 191 |
| Index (základ = 2018) | 100 | 182 | 8 | 237 | 287 |
| | | | | | |
| Turecko | 1 611 | 2 137 | 21 500 | 33 236 | 50 015 |
| Index (základ = 2018) | 100 | 133 | 1 335 | 2 064 | 3 106 |
| Zdroj: Eurostat |

(52)

Tabulka 1 níže ukazuje vývoj dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Indonésie a Turecka v období šetření.

Tabulka 1

Tabulka 1

Dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli do Unie v období šetření (v tunách)

Dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli do Unie v období šetření (v tunách)

2018

2019

2020

2021

Sledované období

Indonésie

44 647

81 041

3 695

105 784

128 191

Index (základ = 2018)

Index (základ = 2018)

100

100

182

182

8

8

237

237

287

287

Turecko

1 611

2 137

21 500

33 236

50 015

Index (základ = 2018)

Index (základ = 2018)

100

100

133

133

1 335

1 335

2 064

2 064

3 106

3 106

Zdroj: Eurostat

| (53) | Tabulka 1 ukazuje, že dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Turecka do Unie vzrostl z 1 611 tun v roce 2018 na 50 015 tun ve sledovaném období. K nejvýraznějšímu nárůstu objemu dovozu došlo v letech 2019 až 2020, kdy se objem zvýšil více než desetkrát, z 2 137 tun v roce 2019 na 21 500 tun v roce 2020. Tento nárůst se časově shodoval se zahájením původního šetření v srpnu 2019 a s uložením konečných opatření v říjnu 2020. Od roku 2020 objem dovozu z Turecka nadále výrazně rostl a ve sledovaném období dosáhl 50 015 tun. Celkově se objem dovozu z Turecka během období šetření zvýšil více než 30krát. |
| --- | --- |

(53)

Tabulka 1 ukazuje, že dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Turecka do Unie vzrostl z 1 611 tun v roce 2018 na 50 015 tun ve sledovaném období. K nejvýraznějšímu nárůstu objemu dovozu došlo v letech 2019 až 2020, kdy se objem zvýšil více než desetkrát, z 2 137 tun v roce 2019 na 21 500 tun v roce 2020. Tento nárůst se časově shodoval se zahájením původního šetření v srpnu 2019 a s uložením konečných opatření v říjnu 2020. Od roku 2020 objem dovozu z Turecka nadále výrazně rostl a ve sledovaném období dosáhl 50 015 tun. Celkově se objem dovozu z Turecka během období šetření zvýšil více než 30krát.

| (54) | Zároveň se zvýšil objem dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Indonésie, a to ze 44 647 tun v roce 2018 na 128 191 tun ve sledovaném období. Objem dovozu se od roku 2018 do roku 2019 zvýšil o 82 %. V letech 2018 až 2020, tedy v průběhu původního šetření, se objem dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Indonésie výrazně snížil. V roce 2020 se objem dovozu snížil na méně než jednu dvacetinu objemu roku 2019. Od roku 2021 do sledovaného období se objem dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Indonésie obnovil a začal opět růst (o více než 50 %) ve srovnání s úrovní v roce 2019. Celkově se objem dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Indonésie do Unie během období šetření téměř ztrojnásobil, ale tento nárůst byl v relativním vyjádření mnohem méně významný než nárůst dovozu z Turecka. |
| --- | --- |

(54)

Zároveň se zvýšil objem dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Indonésie, a to ze 44 647 tun v roce 2018 na 128 191 tun ve sledovaném období. Objem dovozu se od roku 2018 do roku 2019 zvýšil o 82 %. V letech 2018 až 2020, tedy v průběhu původního šetření, se objem dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Indonésie výrazně snížil. V roce 2020 se objem dovozu snížil na méně než jednu dvacetinu objemu roku 2019. Od roku 2021 do sledovaného období se objem dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Indonésie obnovil a začal opět růst (o více než 50 %) ve srovnání s úrovní v roce 2019. Celkově se objem dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Indonésie do Unie během období šetření téměř ztrojnásobil, ale tento nárůst byl v relativním vyjádření mnohem méně významný než nárůst dovozu z Turecka.

2.3.2.   Objem vývozu plátů z nerezavějící oceli z Indonésie do Turecka

Objem vývozu plátů z nerezavějící oceli z Indonésie do Turecka

| (55) | Tabulka 2 níže ukazuje vývoj dovozu plátů z nerezavějící oceli z Indonésie do Turecka na základě tureckých dovozních statistik z databáze GTA (8).

  Tabulka 2


  Dovoz plátů z nerezavějící oceli z Indonésie do Turecka v období šetření (v tunách) | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | Sledované období |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonésie | 0 | 6 368 | 14 172 | 60 684 | 40 513 |
| Index (základ = 2019) | 0 | 100 | 223 | 953 | 636 |
| Zdroj: GTA. |

(55)

Tabulka 2 níže ukazuje vývoj dovozu plátů z nerezavějící oceli z Indonésie do Turecka na základě tureckých dovozních statistik z databáze GTA (8).

8

Tabulka 2

Tabulka 2

Dovoz plátů z nerezavějící oceli z Indonésie do Turecka v období šetření (v tunách)

Dovoz plátů z nerezavějící oceli z Indonésie do Turecka v období šetření (v tunách)

2018

2019

2020

2021

Sledované období

Indonésie

0

6 368

14 172

60 684

40 513

Index (základ = 2019)

Index (základ = 2019)

0

0

100

100

223

223

953

953

636

636

Zdroj: GTA.

| (56) | Hlavním vstupním materiálem pro výrobu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli jsou pláty z nerezavějící oceli. Tento vstupní materiál je poté dále zpracován, tj. válcován za tepla, za účelem výroby ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli. Z důkazů, které měla Komise k dispozici, vyplynulo, že ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli vyvážené do Unie z Turecka byly vyrobeny zejména z plátů z nerezavějící oceli. |
| --- | --- |

(56)

Hlavním vstupním materiálem pro výrobu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli jsou pláty z nerezavějící oceli. Tento vstupní materiál je poté dále zpracován, tj. válcován za tepla, za účelem výroby ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli. Z důkazů, které měla Komise k dispozici, vyplynulo, že ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli vyvážené do Unie z Turecka byly vyrobeny zejména z plátů z nerezavějící oceli.

| (57) | Tabulka 2 ukazuje, že dovoz plátů z nerezavějící oceli z Indonésie do Turecka výrazně vzrostl, a to z nulové hodnoty v roce 2018 na 40 513 tun ve sledovaném období. Dovoz z Indonésie představoval v období od roku 2019 do sledovaného období přibližně 99,9 % celkového každoročního objemu dovozu plátů z nerezavějící oceli do Turecka. Výrazný nárůst dovozu plátů z nerezavějící oceli z Indonésie do Turecka se navíc časově shodoval se zahájením dodávek společnosti Çolakoğlu jejímu zákazníkovi v Unii (společnosti Marcegaglia) od roku 2019, což vedlo ke zvýšené spotřebě plátů z nerezavějící oceli v Turecku pro výrobu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli. Komise dále zjistila, že veškeré pláty z nerezavějící oceli z Indonésie do Turecka byly dováženy do prostor společnosti Çolakoğlu. |
| --- | --- |

(57)

Tabulka 2 ukazuje, že dovoz plátů z nerezavějící oceli z Indonésie do Turecka výrazně vzrostl, a to z nulové hodnoty v roce 2018 na 40 513 tun ve sledovaném období. Dovoz z Indonésie představoval v období od roku 2019 do sledovaného období přibližně 99,9 % celkového každoročního objemu dovozu plátů z nerezavějící oceli do Turecka. Výrazný nárůst dovozu plátů z nerezavějící oceli z Indonésie do Turecka se navíc časově shodoval se zahájením dodávek společnosti Çolakoğlu jejímu zákazníkovi v Unii (společnosti Marcegaglia) od roku 2019, což vedlo ke zvýšené spotřebě plátů z nerezavějící oceli v Turecku pro výrobu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli. Komise dále zjistila, že veškeré pláty z nerezavějící oceli z Indonésie do Turecka byly dováženy do prostor společnosti Çolakoğlu.

| (58) | Významný nárůst objemu dovozu plátů z nerezavějící oceli z Indonésie do Turecka naznačil rostoucí poptávku po tomto vstupním materiálu v Turecku, což bylo možné do značné míry vysvětlit nárůstem výroby ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli a jejich vývozu z Turecka během sledovaného období. Potvrdily to i informace poskytnuté společností Çolakoğlu. |
| --- | --- |

(58)

Významný nárůst objemu dovozu plátů z nerezavějící oceli z Indonésie do Turecka naznačil rostoucí poptávku po tomto vstupním materiálu v Turecku, což bylo možné do značné míry vysvětlit nárůstem výroby ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli a jejich vývozu z Turecka během sledovaného období. Potvrdily to i informace poskytnuté společností Çolakoğlu.

| (59) | Po poskytnutí informací společnost Çolakoğlu tvrdila, že vzhledem k nárůstu indonéského dovozu a skutečnosti, že dovoz indonéských ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli nebyl nahrazen dovozem tureckých ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli, nedošlo k žádné změně obchodních toků. Rovněž tvrdila, že vzhledem k tomu, že k nahrazení dovozu nedošlo, Komise se při zjišťování existence změny obchodních toků odchýlila od své obvyklé praxe. |
| --- | --- |

(59)

Po poskytnutí informací společnost Çolakoğlu tvrdila, že vzhledem k nárůstu indonéského dovozu a skutečnosti, že dovoz indonéských ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli nebyl nahrazen dovozem tureckých ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli, nedošlo k žádné změně obchodních toků. Rovněž tvrdila, že vzhledem k tomu, že k nahrazení dovozu nedošlo, Komise se při zjišťování existence změny obchodních toků odchýlila od své obvyklé praxe.

| (60) | Komise poznamenala, že článek 13 základního nařízení nevyžaduje úplné nahrazení dovozu ze země, na kterou se vztahují opatření, dovozem z jiných zdrojů k tomu, aby bylo možné zjistit změnu obchodních toků. Závěr Komise o změně obchodních toků se rovněž neodchýlil od obvyklé praxe Komise, neboť v některých předchozích případech byla rovněž zjištěna existence změny obchodních toků, přestože došlo k nárůstu dovozu ze země, na kterou se vztahují antidumpingová opatření (9). |
| --- | --- |

(60)

Komise poznamenala, že článek 13 základního nařízení nevyžaduje úplné nahrazení dovozu ze země, na kterou se vztahují opatření, dovozem z jiných zdrojů k tomu, aby bylo možné zjistit změnu obchodních toků. Závěr Komise o změně obchodních toků se rovněž neodchýlil od obvyklé praxe Komise, neboť v některých předchozích případech byla rovněž zjištěna existence změny obchodních toků, přestože došlo k nárůstu dovozu ze země, na kterou se vztahují antidumpingová opatření (9).

9

2.3.3.   Závěr týkající se změny obchodních toků

Závěr týkající se změny obchodních toků

| (61) | Ačkoli dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Turecka nenahradil dovoz z Indonésie, který rovněž zaznamenal nárůst, šetřením bylo zjištěno, že značné objemy plátů z nerezavějící oceli dovážených z Indonésie byly v Turecku dále zpracovávány na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli, aby byly později vyvezeny do Unie. Nárůst vývozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Turecka do Unie, který je patrný z tabulky 1, společně s výrazným nárůstem vývozu plátů z nerezavějící oceli z Indonésie do Turecka v období šetření, jak je uvedeno v tabulce 2, představoval změnu obchodních toků mezi Indonésií, Tureckem a Unií ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(61)

Ačkoli dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Turecka nenahradil dovoz z Indonésie, který rovněž zaznamenal nárůst, šetřením bylo zjištěno, že značné objemy plátů z nerezavějící oceli dovážených z Indonésie byly v Turecku dále zpracovávány na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli, aby byly později vyvezeny do Unie. Nárůst vývozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Turecka do Unie, který je patrný z tabulky 1, společně s výrazným nárůstem vývozu plátů z nerezavějící oceli z Indonésie do Turecka v období šetření, jak je uvedeno v tabulce 2, představoval změnu obchodních toků mezi Indonésií, Tureckem a Unií ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení.

2.4.   Praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce, pro něž mimo uložení antidumpingového cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod

Praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce, pro něž mimo uložení antidumpingového cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod

| (62) | Šetření odhalilo existenci dohody o poplatcích mezi společnostmi Marcegaglia a Çolakoğlu, na jejímž základě společnost Marcegaglia nakupovala pláty z nerezavějící oceli z Indonésie a dodávala je do Turecka, aby je společnost Çolakoğlu mohla dále zpracovávat na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli, které měla společnost Marcegaglia později dovážet do Unie. Tato dohoda o poplatcích byla sjednána na konci roku 2018, tedy ještě před zahájením původního šetření. |
| --- | --- |

(62)

Šetření odhalilo existenci dohody o poplatcích mezi společnostmi Marcegaglia a Çolakoğlu, na jejímž základě společnost Marcegaglia nakupovala pláty z nerezavějící oceli z Indonésie a dodávala je do Turecka, aby je společnost Çolakoğlu mohla dále zpracovávat na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli, které měla společnost Marcegaglia později dovážet do Unie. Tato dohoda o poplatcích byla sjednána na konci roku 2018, tedy ještě před zahájením původního šetření.

| (63) | Tabulka 3 ukazuje vývoj vývozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli společností Çolakoğlu do Unie, na který se vztahuje dohoda o poplatcích se společností Marcegaglia.

  Tabulka 3


  Vývoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli společností Çolakoğlu do Unie (v tunách) | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | Sledované období |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vývoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli společností Çolakoğlu do Unie | 0 | 5 –10 | 10 000 –15 000 | 25 000 –30 000 | 40 000 –50 000 |
| Zdroj: ověřené údaje společností |

(63)

Tabulka 3 ukazuje vývoj vývozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli společností Çolakoğlu do Unie, na který se vztahuje dohoda o poplatcích se společností Marcegaglia.

Tabulka 3

Tabulka 3

Vývoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli společností Çolakoğlu do Unie (v tunách)

Vývoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli společností Çolakoğlu do Unie (v tunách)

2018

2019

2020

2021

Sledované období

Vývoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli společností Çolakoğlu do Unie

0

5 –10

10 000 –15 000

25 000 –30 000

40 000 –50 000

Zdroj: ověřené údaje společností

| (64) | Tabulka 3 ukazuje, že vývoz společnosti Çolakoğlu výrazně vzrostl, a to z nulové hodnoty v roce 2018 na více než 40 000 tun ve sledovaném období. |
| --- | --- |

(64)

Tabulka 3 ukazuje, že vývoz společnosti Çolakoğlu výrazně vzrostl, a to z nulové hodnoty v roce 2018 na více než 40 000 tun ve sledovaném období.

| (65) | Šetření rovněž odhalilo, že téměř veškerý vývoz společnosti Çolakoğlu do Unie se uskutečňoval na základě dohody o poplatcích se společností Marcegaglia. Podobně byly téměř všechny pláty dovezené z Indonésie do Turecka společností Çolakoğlu dále zpracovány na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli na základě dohody o poplatcích uzavřené mezi oběma společnostmi. |
| --- | --- |

(65)

Šetření rovněž odhalilo, že téměř veškerý vývoz společnosti Çolakoğlu do Unie se uskutečňoval na základě dohody o poplatcích se společností Marcegaglia. Podobně byly téměř všechny pláty dovezené z Indonésie do Turecka společností Çolakoğlu dále zpracovány na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli na základě dohody o poplatcích uzavřené mezi oběma společnostmi.

| (66) | Ačkoli pro vytvoření takového režimu mohly existovat i jiné důvody než zavedená opatření, tj. zajištění bezpečnosti dodávek pro společnost Marcegaglia a zásobování trhu s nerezavějící ocelí v Turecku, na souvislost s uložením cel silně poukazují i další prvky:






  — | dohoda o poplatcích, která, ačkoli byla sjednána před zahájením původního šetření, se před zahájením původního šetření plně neuskutečnila, |
| --- | --- | --- |

(66)

Ačkoli pro vytvoření takového režimu mohly existovat i jiné důvody než zavedená opatření, tj. zajištění bezpečnosti dodávek pro společnost Marcegaglia a zásobování trhu s nerezavějící ocelí v Turecku, na souvislost s uložením cel silně poukazují i další prvky:

—

dohoda o poplatcích, která, ačkoli byla sjednána před zahájením původního šetření, se před zahájením původního šetření plně neuskutečnila,

| — | činnost v rámci dohody o poplatcích se podstatně zvýšila teprve po zahájení původního šetření a výrazně se zvýšila po uložení konečných opatření. |
| --- | --- |

—

činnost v rámci dohody o poplatcích se podstatně zvýšila teprve po zahájení původního šetření a výrazně se zvýšila po uložení konečných opatření.

| (67) | Komise uvedla, že dohoda o poplatcích byla uzavřena s cílem dodávat na trh Unie, a nikoli na turecký domácí trh. Společnost Çolakoğlu ve skutečnosti na tureckém domácím trhu prodala méně než 2 % ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli vyrobených z plátů dovezených z Indonésie. |
| --- | --- |

(67)

Komise uvedla, že dohoda o poplatcích byla uzavřena s cílem dodávat na trh Unie, a nikoli na turecký domácí trh. Společnost Çolakoğlu ve skutečnosti na tureckém domácím trhu prodala méně než 2 % ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli vyrobených z plátů dovezených z Indonésie.

| (68) | Komise rovněž analyzovala tvrzení společnosti Marcegaglia, že dohoda o poplatcích byla uzavřena za účelem zajištění bezpečnosti dodávek, protože poptávka výrazně vzrostla a výrobní odvětví Unie ji nemohlo uspokojit. V tomto ohledu bylo zjištěno, že montáž/kompletace v Turecku byly zahájeny ve značném objemu až po zahájení původního šetření proti Indonésii. Dohoda se netýkala pouze zajištění dodávek z Turecka, ale vzhledem ke své povaze poplatků se zaměřovala konkrétně na to, aby tyto dodávky byly založeny na plátech z nerezavějící oceli z Indonésie – země, na kterou se vztahují opatření. Indonéský výrobce plátů z nerezavějící oceli byl navíc i dodavatelem ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli. Z důvodu zabezpečení dodávek se obvykle nepostupuje o stupeň výše v hodnotovém řetězci vertikálně integrovaného dodavatele. Pokud ovšem nepředstavují hrozbu, kterou je třeba odstranit, potenciální opatření ovlivňující nižší stupeň hodnotového řetězce – v tomto případě antidumpingové clo na dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Indonésie. |
| --- | --- |

(68)

Komise rovněž analyzovala tvrzení společnosti Marcegaglia, že dohoda o poplatcích byla uzavřena za účelem zajištění bezpečnosti dodávek, protože poptávka výrazně vzrostla a výrobní odvětví Unie ji nemohlo uspokojit. V tomto ohledu bylo zjištěno, že montáž/kompletace v Turecku byly zahájeny ve značném objemu až po zahájení původního šetření proti Indonésii. Dohoda se netýkala pouze zajištění dodávek z Turecka, ale vzhledem ke své povaze poplatků se zaměřovala konkrétně na to, aby tyto dodávky byly založeny na plátech z nerezavějící oceli z Indonésie – země, na kterou se vztahují opatření. Indonéský výrobce plátů z nerezavějící oceli byl navíc i dodavatelem ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli. Z důvodu zabezpečení dodávek se obvykle nepostupuje o stupeň výše v hodnotovém řetězci vertikálně integrovaného dodavatele. Pokud ovšem nepředstavují hrozbu, kterou je třeba odstranit, potenciální opatření ovlivňující nižší stupeň hodnotového řetězce – v tomto případě antidumpingové clo na dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Indonésie.

| (69) | Po poskytnutí informací společnosti Marcegaglia a Çolakoğlu tvrdily, že jejich obchodní vztah není závislý na existenci antidumpingového cla na dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Indonésie. Obě společnosti tvrdily, že dohoda o poplatcích mezi společnostmi Marcegaglia a Çolakoğlu byla sjednána před zahájením původního šetření a že obě společnosti měly dlouhodobý obchodní vztah, který začal před více než deseti lety. Jejich dohoda o poplatcích byla součástí širší dohody, na jejímž základě měla společnost Çolakoğlu zpracovávat výrobky z nerezavějící oceli i výrobky z uhlíkové oceli. |
| --- | --- |

(69)

Po poskytnutí informací společnosti Marcegaglia a Çolakoğlu tvrdily, že jejich obchodní vztah není závislý na existenci antidumpingového cla na dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Indonésie. Obě společnosti tvrdily, že dohoda o poplatcích mezi společnostmi Marcegaglia a Çolakoğlu byla sjednána před zahájením původního šetření a že obě společnosti měly dlouhodobý obchodní vztah, který začal před více než deseti lety. Jejich dohoda o poplatcích byla součástí širší dohody, na jejímž základě měla společnost Çolakoğlu zpracovávat výrobky z nerezavějící oceli i výrobky z uhlíkové oceli.

| (70) | Komise uvedla, že i když společnosti Marcegaglia a Çolakoğlu udržovaly obchodní vztah po dobu více než deseti let a jejich dohoda o poplatcích byla údajně součástí širší dohody, jak je rovněž uvedeno v 66. bodě odůvodnění výše, praxe, která je předmětem tohoto šetření, tj. zpracování plátů z nerezavějící oceli z Indonésie na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli v Turecku, které byly následně vyváženy do Unie, se plně uskutečnila až po zahájení původního šetření. Tato činnost se zvýšila teprve po zahájení původního šetření a dále se významně zvýšila po uložení konečných opatření. Jinými slovy, zahájení dotčené činnosti se navzdory dlouholetému vztahu časově shodovalo se zahájením původního šetření a pozdějším uložením opatření a činnost se neuskutečnila v žádné dřívější fázi. Komise proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(70)

Komise uvedla, že i když společnosti Marcegaglia a Çolakoğlu udržovaly obchodní vztah po dobu více než deseti let a jejich dohoda o poplatcích byla údajně součástí širší dohody, jak je rovněž uvedeno v 66. bodě odůvodnění výše, praxe, která je předmětem tohoto šetření, tj. zpracování plátů z nerezavějící oceli z Indonésie na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli v Turecku, které byly následně vyváženy do Unie, se plně uskutečnila až po zahájení původního šetření. Tato činnost se zvýšila teprve po zahájení původního šetření a dále se významně zvýšila po uložení konečných opatření. Jinými slovy, zahájení dotčené činnosti se navzdory dlouholetému vztahu časově shodovalo se zahájením původního šetření a pozdějším uložením opatření a činnost se neuskutečnila v žádné dřívější fázi. Komise proto toto tvrzení zamítla.

| (71) | Společnost Çolakoğlu tvrdila, že existuje hospodářský důvod spojený s existencí poptávky po tureckých ZTV plechách a svitcích z nerezavějící oceli jak v EU, tak v Turecku. Tato poptávka by odůvodňovala investice uskutečněné před zahájením původního šetření do rozvoje výroby ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli v Turecku. |
| --- | --- |

(71)

Společnost Çolakoğlu tvrdila, že existuje hospodářský důvod spojený s existencí poptávky po tureckých ZTV plechách a svitcích z nerezavějící oceli jak v EU, tak v Turecku. Tato poptávka by odůvodňovala investice uskutečněné před zahájením původního šetření do rozvoje výroby ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli v Turecku.

| (72) | Komise v prvé řadě uvedla, že činnost, u níž bylo zjištěno, že představuje obcházení platných antidumpingových cel, není výroba ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli v Turecku jako taková. Činností, u níž bylo zjištěno, že představuje obcházení, byl dovoz plátů z nerezavějící oceli z Indonésie do Turecka, jejich válcování na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli a prodej na trhu Unie. Otázka, zda byly investice do rozvoje kapacit hospodářsky odůvodněné, nebo ne, je proto z hlediska zjištění Komise o obcházení nepodstatná. Komise dále uvedla, že společnost Çolakoğlu sice vybudovala kapacitu na výrobu vlastních plátů z nerezavějící oceli v Turecku, ale tato výroba byla velmi omezená. Jak je uvedeno níže v 91. bodě odůvodnění, pláty tureckého původu představovaly ve sledovaném období méně než 0,5 % plátů používaných společností Çolakoğlu k výrobě ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli vyvážených do Unie. Proto bez ohledu na to, zda pro investice společnosti Çolakoğlu do zařízení na výrobu nerezavějící oceli existovaly jiné důvody než obcházení opatření, nebyly dotčené investice použity na dodávky ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli vyrobených z plátů tureckého původu do Unie, jelikož téměř veškerý vývoz společnosti Çolakoğlu během sledovaného období byl založen na ZTV plechách a svitcích z nerezavějící oceli vyrobených z indonéských plátů. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(72)

Komise v prvé řadě uvedla, že činnost, u níž bylo zjištěno, že představuje obcházení platných antidumpingových cel, není výroba ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli v Turecku jako taková. Činností, u níž bylo zjištěno, že představuje obcházení, byl dovoz plátů z nerezavějící oceli z Indonésie do Turecka, jejich válcování na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli a prodej na trhu Unie. Otázka, zda byly investice do rozvoje kapacit hospodářsky odůvodněné, nebo ne, je proto z hlediska zjištění Komise o obcházení nepodstatná. Komise dále uvedla, že společnost Çolakoğlu sice vybudovala kapacitu na výrobu vlastních plátů z nerezavějící oceli v Turecku, ale tato výroba byla velmi omezená. Jak je uvedeno níže v 91. bodě odůvodnění, pláty tureckého původu představovaly ve sledovaném období méně než 0,5 % plátů používaných společností Çolakoğlu k výrobě ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli vyvážených do Unie. Proto bez ohledu na to, zda pro investice společnosti Çolakoğlu do zařízení na výrobu nerezavějící oceli existovaly jiné důvody než obcházení opatření, nebyly dotčené investice použity na dodávky ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli vyrobených z plátů tureckého původu do Unie, jelikož téměř veškerý vývoz společnosti Çolakoğlu během sledovaného období byl založen na ZTV plechách a svitcích z nerezavějící oceli vyrobených z indonéských plátů. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (73) | Po poskytnutí informací společnost Marcegaglia tvrdila, že existuje hospodářský důvod vzhledem k jejímu obchodnímu modelu, který je založen jednak na diverzifikaci zdrojů dodávek a jednak na potřebě pružně reagovat na dostupnost ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli na trhu v závislosti na výkyvech poptávky po navazujících výrobcích. Skutečnost, že na trhu Unie byla omezená dostupnost černých ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli, včetně dovozu ze třetích zemí, údajně odůvodňovala strategii společnosti Marcegaglia, která nakupovala pláty z nerezavějící oceli z Indonésie za účelem jejich zpracování na černé ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli na základě dohod o poplatcích. Společnost Marcegaglia navíc tvrdila, že Komise se nezabývala skutečností, že Indonésie má největší kapacitu plátů z nerezavějící oceli na světě a na rozdíl od jiných zemí je ochotna tyto pláty dodávat v kvalitě a množství, které společnost Marcegaglia potřebuje. Jiné země se údajně buď zaměřují na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli, nebo je u nich velká poptávka po ZTV plechách a svitcích z nerezavějící oceli pro navazující výrobky. |
| --- | --- |

(73)

Po poskytnutí informací společnost Marcegaglia tvrdila, že existuje hospodářský důvod vzhledem k jejímu obchodnímu modelu, který je založen jednak na diverzifikaci zdrojů dodávek a jednak na potřebě pružně reagovat na dostupnost ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli na trhu v závislosti na výkyvech poptávky po navazujících výrobcích. Skutečnost, že na trhu Unie byla omezená dostupnost černých ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli, včetně dovozu ze třetích zemí, údajně odůvodňovala strategii společnosti Marcegaglia, která nakupovala pláty z nerezavějící oceli z Indonésie za účelem jejich zpracování na černé ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli na základě dohod o poplatcích. Společnost Marcegaglia navíc tvrdila, že Komise se nezabývala skutečností, že Indonésie má největší kapacitu plátů z nerezavějící oceli na světě a na rozdíl od jiných zemí je ochotna tyto pláty dodávat v kvalitě a množství, které společnost Marcegaglia potřebuje. Jiné země se údajně buď zaměřují na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli, nebo je u nich velká poptávka po ZTV plechách a svitcích z nerezavějící oceli pro navazující výrobky.

| (74) | Komise podotýká, že toto tvrzení sice zohledňuje obchodní model popsaný výše, ale neruší platnost argumentů uvedených výše v 66. až 68. bodě odůvodnění. Indonéské ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli byly navíc po zaplacení antidumpingových cel na trhu Unie dostupné, což se projevilo zvýšením dovozu z Indonésie. Kromě toho neexistoval žádný důkaz o tom, že by údajné výkyvy v dostupnosti navazujících výrobků ovlivnily pouze dostupnost ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli, ale nikoliv jeho bezprostřední předcházející vstup, tj. pláty z nerezavějící oceli, což by vedlo k nadbytku indonéských plátů a nedostatku indonéských ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli. Tvrzení, že všechny ostatní země kromě Indonésie nebyly schopny nebo ochotny dodávat společnosti Marcegaglia dostatečné množství kvalitních plátů, navíc nebylo podloženo žádnými důkazy. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(74)

Komise podotýká, že toto tvrzení sice zohledňuje obchodní model popsaný výše, ale neruší platnost argumentů uvedených výše v 66. až 68. bodě odůvodnění. Indonéské ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli byly navíc po zaplacení antidumpingových cel na trhu Unie dostupné, což se projevilo zvýšením dovozu z Indonésie. Kromě toho neexistoval žádný důkaz o tom, že by údajné výkyvy v dostupnosti navazujících výrobků ovlivnily pouze dostupnost ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli, ale nikoliv jeho bezprostřední předcházející vstup, tj. pláty z nerezavějící oceli, což by vedlo k nadbytku indonéských plátů a nedostatku indonéských ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli. Tvrzení, že všechny ostatní země kromě Indonésie nebyly schopny nebo ochotny dodávat společnosti Marcegaglia dostatečné množství kvalitních plátů, navíc nebylo podloženo žádnými důkazy. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (75) | Po poskytnutí informací společnost Marcegaglia tvrdila, že hospodářský důvod dohody o poplatcích se společností Çolakoğlu potvrzují nedávné významné investice společnosti Marcegaglia. V lednu 2023 získala společnost Marcegaglia ocelárnu ve Spojeném království. Společnost Marcegaglia tvrdila, že tato akvizice závodu na výrobu plátů z nerezavějící oceli byla dána potřebou zajistit si spolehlivý a stabilní vlastní zdroj dodávek ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli. Jelikož však získaná ocelárna vyrábí pláty z nerezavějící oceli, ale nemá zařízení na válcování za tepla, společnost Marcegaglia tvrdila, že v budoucnu bude potřebovat partnerství jiného závodu, aby mohla pláty z nerezavějící oceli vyrobené ve Spojeném království zpracovávat na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli, a to buď v Unii, nebo mimo ni. Společnost Çolakoğlu se v tomto ohledu osvědčila jako spolehlivý a efektivní partner, kterého by bylo možné potenciálně využit i pro zpracování plátů vyrobených ve Spojeném království na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli. Společnost Marcegaglia dále uvedla, že vzhledem k tomu, že bude brzy schopna uspokojit svou poptávku po plátech z nerezavějící oceli prostřednictvím výroby plátů ve Spojeném království, nelze v budoucnu očekávat žádný další dovoz ZTV plechů a svitků z plátů z nerezavějící oceli z Indonésie. |
| --- | --- |

(75)

Po poskytnutí informací společnost Marcegaglia tvrdila, že hospodářský důvod dohody o poplatcích se společností Çolakoğlu potvrzují nedávné významné investice společnosti Marcegaglia. V lednu 2023 získala společnost Marcegaglia ocelárnu ve Spojeném království. Společnost Marcegaglia tvrdila, že tato akvizice závodu na výrobu plátů z nerezavějící oceli byla dána potřebou zajistit si spolehlivý a stabilní vlastní zdroj dodávek ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli. Jelikož však získaná ocelárna vyrábí pláty z nerezavějící oceli, ale nemá zařízení na válcování za tepla, společnost Marcegaglia tvrdila, že v budoucnu bude potřebovat partnerství jiného závodu, aby mohla pláty z nerezavějící oceli vyrobené ve Spojeném království zpracovávat na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli, a to buď v Unii, nebo mimo ni. Společnost Çolakoğlu se v tomto ohledu osvědčila jako spolehlivý a efektivní partner, kterého by bylo možné potenciálně využit i pro zpracování plátů vyrobených ve Spojeném království na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli. Společnost Marcegaglia dále uvedla, že vzhledem k tomu, že bude brzy schopna uspokojit svou poptávku po plátech z nerezavějící oceli prostřednictvím výroby plátů ve Spojeném království, nelze v budoucnu očekávat žádný další dovoz ZTV plechů a svitků z plátů z nerezavějící oceli z Indonésie.

| (76) | Komise se domnívala, že tento nedávný vývoj může v blízké budoucnosti vést ke změně zdrojů dodávek plátů z nerezavějící oceli. Tato akvizice se však uskutečnila v lednu 2023, tj. po skončení sledovaného období, a neobsahovala žádnou záruku toho, zda nebo kdy zavedená praktika obcházení skončí. |
| --- | --- |

(76)

Komise se domnívala, že tento nedávný vývoj může v blízké budoucnosti vést ke změně zdrojů dodávek plátů z nerezavějící oceli. Tato akvizice se však uskutečnila v lednu 2023, tj. po skončení sledovaného období, a neobsahovala žádnou záruku toho, zda nebo kdy zavedená praktika obcházení skončí.

| (77) | Pokud jde o údajnou budoucí změnu okolností, Komise uvedla, že po uplynutí jednoho roku od rozšíření opatření může buď společnost Marcegaglia, nebo společnost Çolakoğlu požádat o přezkum opatření proti obcházení podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, pokud by tato změna byla trvalé povahy. Taková změna by mohla být spojena s nákupem plátů z nerezavějící oceli vyráběných ve Spojeném království, které by nahradily nákup plátů z nerezavějící oceli z Indonésie, za předpokladu, že by bylo možné prokázat, že tato změna bude trvalé povahy. |
| --- | --- |

(77)

Pokud jde o údajnou budoucí změnu okolností, Komise uvedla, že po uplynutí jednoho roku od rozšíření opatření může buď společnost Marcegaglia, nebo společnost Çolakoğlu požádat o přezkum opatření proti obcházení podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, pokud by tato změna byla trvalé povahy. Taková změna by mohla být spojena s nákupem plátů z nerezavějící oceli vyráběných ve Spojeném království, které by nahradily nákup plátů z nerezavějící oceli z Indonésie, za předpokladu, že by bylo možné prokázat, že tato změna bude trvalé povahy.

| (78) | S ohledem na všechny tyto skutečnosti dospěla Komise k závěru, že pro kompletaci prováděnou společností Çolakoğlu neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení cla. Změna obchodních toků byla důsledkem skutečnosti, že tato činnost byla zahájena a poté se podstatně zvýšila po zahájení původního šetření. |
| --- | --- |

(78)

S ohledem na všechny tyto skutečnosti dospěla Komise k závěru, že pro kompletaci prováděnou společností Çolakoğlu neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení cla. Změna obchodních toků byla důsledkem skutečnosti, že tato činnost byla zahájena a poté se podstatně zvýšila po zahájení původního šetření.

2.5.   Začátek nebo značné rozšíření operací

Začátek nebo značné rozšíření operací

| (79) | Ustanovení čl. 13 odst. 2 písm. a) základního nařízení stanoví, že montáž nebo kompletace musela začít nebo být značně rozšířena po zahájení antidumpingového šetření nebo těsně před jeho zahájením a použité díly musí pocházet hlavně ze zemí, na něž se vztahují antidumpingová opatření. |
| --- | --- |

(79)

Ustanovení čl. 13 odst. 2 písm. a) základního nařízení stanoví, že montáž nebo kompletace musela začít nebo být značně rozšířena po zahájení antidumpingového šetření nebo těsně před jeho zahájením a použité díly musí pocházet hlavně ze zemí, na něž se vztahují antidumpingová opatření.

| (80) | Jak je popsáno v oddíle 2.4 výše, společnost Çolakoğlu během období šetření výrazně zvýšila svůj prodej na vývoz a téměř veškerý nákup hlavního vstupního materiálu, plátů z nerezavějící oceli, se uskutečňoval z Indonésie. |
| --- | --- |

(80)

Jak je popsáno v oddíle 2.4 výše, společnost Çolakoğlu během období šetření výrazně zvýšila svůj prodej na vývoz a téměř veškerý nákup hlavního vstupního materiálu, plátů z nerezavějící oceli, se uskutečňoval z Indonésie.

| (81) | Komise proto dospěla k závěru, že montáž nebo kompletace se po zahájení původního šetření výrazně zvýšila, jak vyžaduje čl. 13 odst. 2 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(81)

Komise proto dospěla k závěru, že montáž nebo kompletace se po zahájení původního šetření výrazně zvýšila, jak vyžaduje čl. 13 odst. 2 písm. a) základního nařízení.

2.6.   Hodnota dílů a přidaná hodnota

Hodnota dílů a přidaná hodnota

| (82) | V čl. 13 odst. 2 písm. b) základního nařízení se uvádí, že pokud jde o montáž nebo kompletaci, podmínkou pro stanovení obcházení je, že hodnota dílů ze zemí, na které se vztahují opatření, činí nejméně 60 % celkové hodnoty částí montovaného výrobku a že hodnota přidaná během montáže nebo kompletace je nižší než 25 % celkových výrobních nákladů. |
| --- | --- |

(82)

V čl. 13 odst. 2 písm. b) základního nařízení se uvádí, že pokud jde o montáž nebo kompletaci, podmínkou pro stanovení obcházení je, že hodnota dílů ze zemí, na které se vztahují opatření, činí nejméně 60 % celkové hodnoty částí montovaného výrobku a že hodnota přidaná během montáže nebo kompletace je nižší než 25 % celkových výrobních nákladů.

| (83) | Po poskytnutí informací společnost Çolakoğlu zopakovala své tvrzení, že praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce nespadají do oblasti působnosti čl. 13 odst. 1 a 2 základního nařízení, jelikož výrobek, který je předmětem šetření, ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli, je jiný výrobek než jeho vstupní materiál, pláty z nerezavějící oceli. Pláty se zařazují pod jiná čísla celního sazebníku než ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli, protože zpracovatelské operace jsou podstatné a udělují ZTV plechům a svitkům z nerezavějící oceli nepreferenční turecký původ. Společnost Çolakoğlu rovněž uvedla, že zatímco pravidla původu jsou regulována na úrovni WTO, na úrovni WTO nebylo dosaženo žádné dohody o obcházení. Rozhodnutí rozšířit stávající opatření na dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Turecka by proto oslabilo postavení Unie jako předního zastánce globálního slaďování obchodu. Dále společnost Çolakoğlu odkázala na případ týkající se ocelových lan a kabelů (Indie) (10), v němž Komise dospěla k názoru, že pro určení, zda se antidumpingová cla použijí, či nikoli, jsou relevantní pravidla o nepreferenčním původu. |
| --- | --- |

(83)

Po poskytnutí informací společnost Çolakoğlu zopakovala své tvrzení, že praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce nespadají do oblasti působnosti čl. 13 odst. 1 a 2 základního nařízení, jelikož výrobek, který je předmětem šetření, ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli, je jiný výrobek než jeho vstupní materiál, pláty z nerezavějící oceli. Pláty se zařazují pod jiná čísla celního sazebníku než ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli, protože zpracovatelské operace jsou podstatné a udělují ZTV plechům a svitkům z nerezavějící oceli nepreferenční turecký původ. Společnost Çolakoğlu rovněž uvedla, že zatímco pravidla původu jsou regulována na úrovni WTO, na úrovni WTO nebylo dosaženo žádné dohody o obcházení. Rozhodnutí rozšířit stávající opatření na dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Turecka by proto oslabilo postavení Unie jako předního zastánce globálního slaďování obchodu. Dále společnost Çolakoğlu odkázala na případ týkající se ocelových lan a kabelů (Indie) (10), v němž Komise dospěla k názoru, že pro určení, zda se antidumpingová cla použijí, či nikoli, jsou relevantní pravidla o nepreferenčním původu.

10

| (84) | Komise měla za to, že sazební zařazení a původ výrobku, který je předmětem šetření, a jeho hlavních vstupních materiálů nebo jejich změny jsou pro určení, zda montáž/kompletace představuje obcházení, irelevantní. Právním základem pro šetření zaměřené proti obcházení opatření je článek 13 základního nařízení, nikoli celní předpisy týkající se původu. Soudní dvůr Evropské unie totiž rozhodl, že jediným cílem nařízení o rozšíření antidumpingového cla je zajistit, aby bylo toto clo účinné, a zabránit tomu, aby bylo obcházeno (11). Za účelem posouzení možného obcházení, jak je popsáno v 82. bodě odůvodnění, Komise proto analyzovala, zda jsou splněna kritéria uvedená v čl. 13 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Zejména zda hodnota těchto dílů činí nejméně 60 % celkové hodnoty částí montovaného výrobku a zda hodnota přidaná během montáže nebo kompletace činí více než 25 % celkových výrobních nákladů. I když členové WTO výslovně uznali problém obcházení antidumpingových opatření (12), na úrovni WTO neexistují žádná jednotná pravidla pro obcházení, která by v tomto ohledu působila neslučitelnost pravidel Unie. Rozhodnutí Komise, na které se společnost Çolakoğlu odvolává, se netýká použití článku 13 jako takového, ale spíše výběru antidumpingových cel v případě nedodržení podmínek závazku. Kromě toho judikatura objasnila, že použití výrazu „pocházení“ namísto výrazu „původ“ v článku 13 základního nařízení znamená, že „se unijní zákonodárce úmyslně rozhodl odchýlit se od pravidel původu celního práva, a že tedy pojem „pocházení [provenience]“ vykazuje [...] autonomní a odlišný obsah od obsahu pojmu „původ“ ve smyslu celního práva“ (13). Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(84)

Komise měla za to, že sazební zařazení a původ výrobku, který je předmětem šetření, a jeho hlavních vstupních materiálů nebo jejich změny jsou pro určení, zda montáž/kompletace představuje obcházení, irelevantní. Právním základem pro šetření zaměřené proti obcházení opatření je článek 13 základního nařízení, nikoli celní předpisy týkající se původu. Soudní dvůr Evropské unie totiž rozhodl, že jediným cílem nařízení o rozšíření antidumpingového cla je zajistit, aby bylo toto clo účinné, a zabránit tomu, aby bylo obcházeno (11). Za účelem posouzení možného obcházení, jak je popsáno v 82. bodě odůvodnění, Komise proto analyzovala, zda jsou splněna kritéria uvedená v čl. 13 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Zejména zda hodnota těchto dílů činí nejméně 60 % celkové hodnoty částí montovaného výrobku a zda hodnota přidaná během montáže nebo kompletace činí více než 25 % celkových výrobních nákladů. I když členové WTO výslovně uznali problém obcházení antidumpingových opatření (12), na úrovni WTO neexistují žádná jednotná pravidla pro obcházení, která by v tomto ohledu působila neslučitelnost pravidel Unie. Rozhodnutí Komise, na které se společnost Çolakoğlu odvolává, se netýká použití článku 13 jako takového, ale spíše výběru antidumpingových cel v případě nedodržení podmínek závazku. Kromě toho judikatura objasnila, že použití výrazu „pocházení“ namísto výrazu „původ“ v článku 13 základního nařízení znamená, že „se unijní zákonodárce úmyslně rozhodl odchýlit se od pravidel původu celního práva, a že tedy pojem „pocházení [provenience]“ vykazuje [...] autonomní a odlišný obsah od obsahu pojmu „původ“ ve smyslu celního práva“ (13). Tvrzení bylo proto zamítnuto.

11

12

se unijní zákonodárce úmyslně rozhodl odchýlit se od pravidel původu celního práva, a že tedy pojem „pocházení [provenience]“ vykazuje [...] autonomní a odlišný obsah od obsahu pojmu „původ“ ve smyslu celního práva

13

2.6.1.   Hodnota dílů

Hodnota dílů

| (85) | Hlavním vstupním materiálem pro výrobu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli jsou pláty z nerezavějící oceli. Téměř 100 % plátů z nerezavějící oceli zpracovávaných společností Çolakoğlu bylo dovezeno z Indonésie. Procesem válcování za tepla, který byl v Turecku kompletací, byly tyto pláty z nerezavějící oceli dále zpracovány na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli. Podle předložených a ověřených informací společnosti Çolakoğlu představovaly pláty z nerezavějící oceli téměř 100 % celkové hodnoty součástí montovaného/kompletovaného výrobku ve smyslu čl. 13 odst. 2 písm. b) základního nařízení. |
| --- | --- |

(85)

Hlavním vstupním materiálem pro výrobu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli jsou pláty z nerezavějící oceli. Téměř 100 % plátů z nerezavějící oceli zpracovávaných společností Çolakoğlu bylo dovezeno z Indonésie. Procesem válcování za tepla, který byl v Turecku kompletací, byly tyto pláty z nerezavějící oceli dále zpracovány na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli. Podle předložených a ověřených informací společnosti Çolakoğlu představovaly pláty z nerezavějící oceli téměř 100 % celkové hodnoty součástí montovaného/kompletovaného výrobku ve smyslu čl. 13 odst. 2 písm. b) základního nařízení.

| (86) | Po poskytnutí informací společnost Çolakoğlu zopakovala své tvrzení, že výroba ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z plátů z nerezavějící oceli nepředstavuje „montáž součástí při montážní operaci“ ve smyslu čl. 13 odst. 2 základního nařízení, protože při výrobě ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli je pouze jeden díl. Rovněž tvrdila, že odkaz na „kompletace“ v čl. 13 odst. 2 základního nařízení by měl být vykládán v kontextu přidané hodnoty po ukončení montáže. Vzhledem k této skutečnosti a vzhledem k tomu, že operace prováděné společností Çolakoğlu nelze považovat za montáže, nebyly podle společnosti Çolakoğlu splněny podmínky stanovené v čl. 13 odst. 2 písm. a) a b) základního nařízení. |
| --- | --- |

(86)

Po poskytnutí informací společnost Çolakoğlu zopakovala své tvrzení, že výroba ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z plátů z nerezavějící oceli nepředstavuje „montáž součástí při montážní operaci“ ve smyslu čl. 13 odst. 2 základního nařízení, protože při výrobě ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli je pouze jeden díl. Rovněž tvrdila, že odkaz na „kompletace“ v čl. 13 odst. 2 základního nařízení by měl být vykládán v kontextu přidané hodnoty po ukončení montáže. Vzhledem k této skutečnosti a vzhledem k tomu, že operace prováděné společností Çolakoğlu nelze považovat za montáže, nebyly podle společnosti Çolakoğlu splněny podmínky stanovené v čl. 13 odst. 2 písm. a) a b) základního nařízení.

| (87) | Komise tato tvrzení zamítla. Praktika popsaná v 82. bodě odůvodnění byla považována za kompletaci, která spadá pod pojem montáží podle čl. 13 odst. 2 základního nařízení, jak je rovněž uvedeno v 44. bodě odůvodnění. Kromě toho byly zváženy další prvky, jak je vysvětleno níže. |
| --- | --- |

(87)

Komise tato tvrzení zamítla. Praktika popsaná v 82. bodě odůvodnění byla považována za kompletaci, která spadá pod pojem montáží podle čl. 13 odst. 2 základního nařízení, jak je rovněž uvedeno v 44. bodě odůvodnění. Kromě toho byly zváženy další prvky, jak je vysvětleno níže.

| (88) | Základní nařízení pojmy „montáž“ nebo „kompletace“ nedefinuje. Způsob, jakým je čl. 13 odst. 2 základního nařízení strukturován, však podporuje výklad pojmu „montáž“ ve smyslu, který má podle čl. 13 odst. 2 písm. b) výslovně zahrnovat také „kompletaci“. Z toho vyplývá, že „montáž“ ve smyslu čl. 13 odst. 2 zahrnuje nejen operace, které spočívají v montáži součástí složeného výrobku, ale může zahrnovat i další zpracování, tj. konečnou úpravu výrobku. |
| --- | --- |

(88)

Základní nařízení pojmy „montáž“ nebo „kompletace“ nedefinuje. Způsob, jakým je čl. 13 odst. 2 základního nařízení strukturován, však podporuje výklad pojmu „montáž“ ve smyslu, který má podle čl. 13 odst. 2 písm. b) výslovně zahrnovat také „kompletaci“. Z toho vyplývá, že „montáž“ ve smyslu čl. 13 odst. 2 zahrnuje nejen operace, které spočívají v montáži součástí složeného výrobku, ale může zahrnovat i další zpracování, tj. konečnou úpravu výrobku.

| (89) | Jak je uvedeno v 84. bodě odůvodnění, účelem šetření prováděných v souladu s článkem 13 základního nařízení je zajistit účinnost antidumpingových cel a zabránit jejich obcházení. Účelem čl. 13 odst. 2 základního nařízení je proto zachytit praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce, které používají převážně díly ze země, na niž se vztahují opatření, a montují je nebo je dokončují přidáním omezené hodnoty k těmto dílům. |
| --- | --- |

(89)

Jak je uvedeno v 84. bodě odůvodnění, účelem šetření prováděných v souladu s článkem 13 základního nařízení je zajistit účinnost antidumpingových cel a zabránit jejich obcházení. Účelem čl. 13 odst. 2 základního nařízení je proto zachytit praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce, které používají převážně díly ze země, na niž se vztahují opatření, a montují je nebo je dokončují přidáním omezené hodnoty k těmto dílům.

| (90) | Po poskytnutí informací společnost Çolakoğlu tvrdila, že ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli vyráběné z plátů tureckého původu nespadají do oblasti působnosti šetření. Proto by se rozšíření opatření mělo týkat pouze ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli vyráběných z indonéských plátů, a nikoli ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli vyráběných z plátů tureckého původu. Společnost Çolakoğlu rovněž tvrdila, že vzhledem k existenci použitelného a praktického způsobu ověření tureckého původu by původ mohly kontrolovat vnitrostátní celní orgány. Konkrétně získání osvědčení EUR.1, které uděluje preferenční původ, by mělo poskytovat dostatečné záruky, že ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli, na které se vztahuje, byly zpracovány z plátů tureckého původu. |
| --- | --- |

(90)

Po poskytnutí informací společnost Çolakoğlu tvrdila, že ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli vyráběné z plátů tureckého původu nespadají do oblasti působnosti šetření. Proto by se rozšíření opatření mělo týkat pouze ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli vyráběných z indonéských plátů, a nikoli ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli vyráběných z plátů tureckého původu. Společnost Çolakoğlu rovněž tvrdila, že vzhledem k existenci použitelného a praktického způsobu ověření tureckého původu by původ mohly kontrolovat vnitrostátní celní orgány. Konkrétně získání osvědčení EUR.1, které uděluje preferenční původ, by mělo poskytovat dostatečné záruky, že ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli, na které se vztahuje, byly zpracovány z plátů tureckého původu.

| (91) | Ustanovení čl. 13 odst. 1 základního nařízení umožňuje rozšíření cla na dovoz obdobného výrobku ze třetích zemí, pokud jsou splněny příslušné podmínky. Podle čl. 13 odst. 4 lze udělit osvobození z rozšíření opatření výrobcům dotčeného výrobku, u nichž je zjištěno, že se nepodílejí na praktikách obcházení. Při své analýze byla Komise povinna zohlednit veškerý prodej výrobku, který je předmětem šetření, do Unie dotčeným vyvážejícím výrobcem, včetně prodeje výrobků vyrobených z plátů tureckého původu, a nikoli pouze prodej výrobků vyrobených z indonéských plátů. V tomto ohledu šetření potvrdilo, že společnost Çolakoğlu vyvážela do Unie ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli vyrobené převážně z indonéských plátů. Šetřením bylo konkrétně zjištěno, že během sledovaného období bylo ze [40 000–50 000] tun ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli vyvážených společností Çolakoğlu do Unie pouze [20–200] tun ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli vyrobených z plátů tureckého původu, což představuje maximálně 0,5 % dílů. Tudíž díly, pláty z nerezavějící oceli dovážené z Indonésie, představovaly ve sledovaném období více než 99,5 % všech dílů použitých při celkové výrobě ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(91)

Ustanovení čl. 13 odst. 1 základního nařízení umožňuje rozšíření cla na dovoz obdobného výrobku ze třetích zemí, pokud jsou splněny příslušné podmínky. Podle čl. 13 odst. 4 lze udělit osvobození z rozšíření opatření výrobcům dotčeného výrobku, u nichž je zjištěno, že se nepodílejí na praktikách obcházení. Při své analýze byla Komise povinna zohlednit veškerý prodej výrobku, který je předmětem šetření, do Unie dotčeným vyvážejícím výrobcem, včetně prodeje výrobků vyrobených z plátů tureckého původu, a nikoli pouze prodej výrobků vyrobených z indonéských plátů. V tomto ohledu šetření potvrdilo, že společnost Çolakoğlu vyvážela do Unie ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli vyrobené převážně z indonéských plátů. Šetřením bylo konkrétně zjištěno, že během sledovaného období bylo ze [40 000–50 000] tun ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli vyvážených společností Çolakoğlu do Unie pouze [20–200] tun ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli vyrobených z plátů tureckého původu, což představuje maximálně 0,5 % dílů. Tudíž díly, pláty z nerezavějící oceli dovážené z Indonésie, představovaly ve sledovaném období více než 99,5 % všech dílů použitých při celkové výrobě ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (92) | Po poskytnutí informací společnost Çolakoğlu tvrdila, že bylo porušeno její právo na obhajobu, zejména čl. 6 odst. 7 základního nařízení a článek 296 SFEU, protože její původní žádost o osvobození se týkala nejen ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli vyrobených z indonéských plátů, ale samostatně také ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli vyrobených z plátů tureckého původu. Podle společnosti Çolakoğlu se tímto prvkem poskytnutí informací nezabývalo. |
| --- | --- |

(92)

Po poskytnutí informací společnost Çolakoğlu tvrdila, že bylo porušeno její právo na obhajobu, zejména čl. 6 odst. 7 základního nařízení a článek 296 SFEU, protože její původní žádost o osvobození se týkala nejen ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli vyrobených z indonéských plátů, ale samostatně také ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli vyrobených z plátů tureckého původu. Podle společnosti Çolakoğlu se tímto prvkem poskytnutí informací nezabývalo.

| (93) | Jak je uvedeno výše v 85. bodě odůvodnění, podle čl. 13 odst. 1 základního nařízení se rozšíření týká dovozu obdobného výrobku ze třetích zemí a čl. 13 odst. 4 umožňuje osvobození „výrobcům [...], o kterých se zjistí, že se nepodílejí na praktikách obcházení“. Komise v informačním dokumentu uvedla, že pro účely posouzení kritéria 60 % zohlednila všechny pláty zpracované společností Çolakoğlu a že téměř 100 % plátů z nerezavějící oceli, které zpracovala, bylo dovezeno z Indonésie. Tyto pláty představovaly téměř 100 % celkové hodnoty součástí montovaného/kompletovaného výrobku ve smyslu čl. 13 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Na základě tohoto posouzení bylo zjištěno, že se společnost Çolakoğlu dopouští praktik obcházení ve smyslu čl. 13 odst. 4 základního nařízení, a proto jí nemohlo být osvobození podle uvedeného ustanovení uděleno. Kromě toho Komise po poskytnutí informací v 91. bodě odůvodnění výše potvrdila, že ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli vyrobené z plátů tureckého původu musí být v její analýze zohledněny a nelze je z rozsahu šetření vyloučit. Komise se proto domnívala, že právo společnosti Çolakoğlu na obhajobu bylo plně respektováno, a stížnost zamítla. |
| --- | --- |

(93)

Jak je uvedeno výše v 85. bodě odůvodnění, podle čl. 13 odst. 1 základního nařízení se rozšíření týká dovozu obdobného výrobku ze třetích zemí a čl. 13 odst. 4 umožňuje osvobození „výrobcům [...], o kterých se zjistí, že se nepodílejí na praktikách obcházení“. Komise v informačním dokumentu uvedla, že pro účely posouzení kritéria 60 % zohlednila všechny pláty zpracované společností Çolakoğlu a že téměř 100 % plátů z nerezavějící oceli, které zpracovala, bylo dovezeno z Indonésie. Tyto pláty představovaly téměř 100 % celkové hodnoty součástí montovaného/kompletovaného výrobku ve smyslu čl. 13 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Na základě tohoto posouzení bylo zjištěno, že se společnost Çolakoğlu dopouští praktik obcházení ve smyslu čl. 13 odst. 4 základního nařízení, a proto jí nemohlo být osvobození podle uvedeného ustanovení uděleno. Kromě toho Komise po poskytnutí informací v 91. bodě odůvodnění výše potvrdila, že ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli vyrobené z plátů tureckého původu musí být v její analýze zohledněny a nelze je z rozsahu šetření vyloučit. Komise se proto domnívala, že právo společnosti Çolakoğlu na obhajobu bylo plně respektováno, a stížnost zamítla.

výrobcům [...], o kterých se zjistí, že se nepodílejí na praktikách obcházen

| (94) | Komise tudíž dospěla k závěru, že kritérium 60 % stanovené v čl. 13 odst. 2 písm. b) základního nařízení bylo splněno. |
| --- | --- |

(94)

Komise tudíž dospěla k závěru, že kritérium 60 % stanovené v čl. 13 odst. 2 písm. b) základního nařízení bylo splněno.

2.6.2.   Přidaná hodnota

Přidaná hodnota

| (95) | Bylo zjištěno, že stanovená průměrná přidaná hodnota během sledovaného období byla nižší než 5 %, tj. výrazně nižší než 25 % prahová hodnota stanovená v čl. 13 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Komise proto dospěla k závěru, že hodnota přidaná během montáže nebo kompletace byla nižší než 25 % celkových výrobních nákladů, jak vyžaduje čl. 13 odst. 2 písm. b) základního nařízení, aby tyto operace představovaly obcházení. |
| --- | --- |

(95)

Bylo zjištěno, že stanovená průměrná přidaná hodnota během sledovaného období byla nižší než 5 %, tj. výrazně nižší než 25 % prahová hodnota stanovená v čl. 13 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Komise proto dospěla k závěru, že hodnota přidaná během montáže nebo kompletace byla nižší než 25 % celkových výrobních nákladů, jak vyžaduje čl. 13 odst. 2 písm. b) základního nařízení, aby tyto operace představovaly obcházení.

2.7.   Maření nápravného účinku antidumpingového cla

Maření nápravného účinku antidumpingového cla

| (96) | Komise v souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení zkoumala, zda dovoz výrobku, který je předmětem šetření, maří nápravné účinky aktuálně platných opatření, pokud jde o množství a ceny. |
| --- | --- |

(96)

Komise v souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení zkoumala, zda dovoz výrobku, který je předmětem šetření, maří nápravné účinky aktuálně platných opatření, pokud jde o množství a ceny.

| (97) | Na základě předložených a ověřených údajů společností Çolakoğlu a Marcegaglia vyvezla společnost Çolakoğlu ve sledovaném období 40 000 až 50 000 tun. Žadatel současně odhadl spotřebu v Unii při prodeji na volném trhu za sledované období přibližně na 1 200 000 tun. Podíl dovozu z Turecka na trhu proto představoval přibližně 4 % spotřeby v Unii při prodeji na volném trhu během posuzovaného období a více než 3 % spotřeby v Unii při prodeji na volném trhu zjištěné v období původního šetření. Navíc vzhledem k tomu, že Komise zjistila podstatnou volnou kapacitu válcovny za tepla společnosti Çolakoğlu, by společnost mohla v budoucnu výrazně zvýšit objem vývozu. |
| --- | --- |

(97)

Na základě předložených a ověřených údajů společností Çolakoğlu a Marcegaglia vyvezla společnost Çolakoğlu ve sledovaném období 40 000 až 50 000 tun. Žadatel současně odhadl spotřebu v Unii při prodeji na volném trhu za sledované období přibližně na 1 200 000 tun. Podíl dovozu z Turecka na trhu proto představoval přibližně 4 % spotřeby v Unii při prodeji na volném trhu během posuzovaného období a více než 3 % spotřeby v Unii při prodeji na volném trhu zjištěné v období původního šetření. Navíc vzhledem k tomu, že Komise zjistila podstatnou volnou kapacitu válcovny za tepla společnosti Çolakoğlu, by společnost mohla v budoucnu výrazně zvýšit objem vývozu.

| (98) | Pokud jde o ceny, Komise porovnala průměrnou cenu nepůsobící újmu zjištěnou v původním šetření s váženým průměrem vývozních cen CIF určených na základě statistik Eurostatu, které byly řádně upraveny tak, aby zahrnovaly náklady po proclení. Komise použila statistiky Eurostatu, protože transakce mezi společností Çolakoğlu a společností Marcegaglia byly založeny na smlouvě o poplatcích, a tudíž představovaly poplatek za služby a neodrážely tržní cenu. Toto cenové srovnání ukázalo, že dovoz společnosti Çolakoğlu se prodával pod cenami v Unii o více než 13 %. |
| --- | --- |

(98)

Pokud jde o ceny, Komise porovnala průměrnou cenu nepůsobící újmu zjištěnou v původním šetření s váženým průměrem vývozních cen CIF určených na základě statistik Eurostatu, které byly řádně upraveny tak, aby zahrnovaly náklady po proclení. Komise použila statistiky Eurostatu, protože transakce mezi společností Çolakoğlu a společností Marcegaglia byly založeny na smlouvě o poplatcích, a tudíž představovaly poplatek za služby a neodrážely tržní cenu. Toto cenové srovnání ukázalo, že dovoz společnosti Çolakoğlu se prodával pod cenami v Unii o více než 13 %.

| (99) | Po poskytnutí informací společnost Marcegaglia, společnost Çolakoğlu a vláda Turecké republiky tvrdily, že vzhledem k nárůstu indonéského dovozu nemají stávající opatření na indonéský dovoz žádný nápravný účinek, který by mohl být potenciálně narušen dovozem z Turecka, jenž je v absolutních hodnotách výrazně nižší. |
| --- | --- |

(99)

Po poskytnutí informací společnost Marcegaglia, společnost Çolakoğlu a vláda Turecké republiky tvrdily, že vzhledem k nárůstu indonéského dovozu nemají stávající opatření na indonéský dovoz žádný nápravný účinek, který by mohl být potenciálně narušen dovozem z Turecka, jenž je v absolutních hodnotách výrazně nižší.

| (100) | Společnost Çolakoğlu rovněž tvrdila, že pokud by nějaký dovoz narušoval nápravné účinky, nejednalo by se o turecký dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli, ale spíše o dovoz plátů údajně zpracovávaných na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli v Unii, a to vzhledem k jeho podstatně vyšším objemům. |
| --- | --- |

(100)

Společnost Çolakoğlu rovněž tvrdila, že pokud by nějaký dovoz narušoval nápravné účinky, nejednalo by se o turecký dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli, ale spíše o dovoz plátů údajně zpracovávaných na ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli v Unii, a to vzhledem k jeho podstatně vyšším objemům.

| (101) | Komise připomněla, že ačkoli dovoz plátů z Indonésie do Unie byl skutečně objemově větší než dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Turecka, nic to nemění na závěrech šetření, že dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Turecka mařil nápravné účinky opatření, konkrétně že tento dovoz představoval více než 4 % celkové spotřeby v Unii během sledovaného období a prodával se pod cenami v Unii o více než 13 %. Kromě toho pokračování dovozu indonéských ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli neznamenalo, že původní opatření byla neúčinná. Účelem těchto opatření totiž nebylo odstranit dovoz, ale vytvořit rovné podmínky. Dovoz indonéských ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli do Unie pokračoval a dokonce se zvýšil, ale podléhá clu, které má účinky dumpingu působícího újmu odstranit. |
| --- | --- |

(101)

Komise připomněla, že ačkoli dovoz plátů z Indonésie do Unie byl skutečně objemově větší než dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Turecka, nic to nemění na závěrech šetření, že dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Turecka mařil nápravné účinky opatření, konkrétně že tento dovoz představoval více než 4 % celkové spotřeby v Unii během sledovaného období a prodával se pod cenami v Unii o více než 13 %. Kromě toho pokračování dovozu indonéských ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli neznamenalo, že původní opatření byla neúčinná. Účelem těchto opatření totiž nebylo odstranit dovoz, ale vytvořit rovné podmínky. Dovoz indonéských ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli do Unie pokračoval a dokonce se zvýšil, ale podléhá clu, které má účinky dumpingu působícího újmu odstranit.

| (102) | Pokud jde o dovoz indonéských plátů do Unie, Komise podotýká, že to, zda existují i jiné faktory, které by mohly mařit nápravný účinek opatření, není pro zjištění v tomto případě relevantní. Kromě toho čl. 13 odst. 1 základního nařízení nevyžaduje, aby Komise analyzovala další případné faktory, které by mohly dodatečně oslabovat nápravné účinky cla. |
| --- | --- |

(102)

Pokud jde o dovoz indonéských plátů do Unie, Komise podotýká, že to, zda existují i jiné faktory, které by mohly mařit nápravný účinek opatření, není pro zjištění v tomto případě relevantní. Kromě toho čl. 13 odst. 1 základního nařízení nevyžaduje, aby Komise analyzovala další případné faktory, které by mohly dodatečně oslabovat nápravné účinky cla.

| (103) | Po poskytnutí informací společnost Marcegaglia tvrdila, že vzhledem k omezenému trhu dovoz černých ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Turecka nemaří nápravné účinky platných opatření proti dovozu indonéských ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli. |
| --- | --- |

(103)

Po poskytnutí informací společnost Marcegaglia tvrdila, že vzhledem k omezenému trhu dovoz černých ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Turecka nemaří nápravné účinky platných opatření proti dovozu indonéských ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli.

| (104) | Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, Komise uvedla, že v původním šetření byl učiněn závěr, že černé i bílé svitky mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti, vzájemně si konkurují a spadají do definice výrobku. Tato námitka byla tedy zamítnuta. |
| --- | --- |

(104)

Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, Komise uvedla, že v původním šetření byl učiněn závěr, že černé i bílé svitky mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti, vzájemně si konkurují a spadají do definice výrobku. Tato námitka byla tedy zamítnuta.

| (105) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že dovozem z Turecka, který byl předmětem tohoto šetření, došlo k maření stávajících opatření, pokud jde o množství a ceny. |
| --- | --- |

(105)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že dovozem z Turecka, který byl předmětem tohoto šetření, došlo k maření stávajících opatření, pokud jde o množství a ceny.

2.8.   Důkazy o existenci dumpingu

Důkazy o existenci dumpingu

| (106) | V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení Komise rovněž prošetřila, zda existuje důkaz o dumpingu vzhledem k běžným hodnotám stanoveným dříve pro obdobný výrobek. |
| --- | --- |

(106)

V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení Komise rovněž prošetřila, zda existuje důkaz o dumpingu vzhledem k běžným hodnotám stanoveným dříve pro obdobný výrobek.

| (107) | Za tímto účelem Komise porovnala průměrné vývozní ceny z Turecka na základě statistik Eurostatu s běžnými hodnotami zjištěnými během původního šetření upravenými o zvýšení cen ZTV svitků z nerezavějící oceli v Indonésii uvedené ve veřejných databázích (14). Ze srovnání běžných hodnot a vývozních cen vyplynulo, že ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli byly dováženy během sledovaného období za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(107)

Za tímto účelem Komise porovnala průměrné vývozní ceny z Turecka na základě statistik Eurostatu s běžnými hodnotami zjištěnými během původního šetření upravenými o zvýšení cen ZTV svitků z nerezavějící oceli v Indonésii uvedené ve veřejných databázích (14). Ze srovnání běžných hodnot a vývozních cen vyplynulo, že ZTV plechy a svitky z nerezavějící oceli byly dováženy během sledovaného období za dumpingové ceny.

14

3.   OPATŘENÍ

OPATŘENÍ

| (108) | Na základě výše uvedených zjištění dospěla Komise k závěru, že antidumpingová cla uložená na dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli pocházejících z Indonésie byla obcházena dovozem výrobku, který je předmětem šetření, zasílaného z Turecka společností Çolakoğlu. |
| --- | --- |

(108)

Na základě výše uvedených zjištění dospěla Komise k závěru, že antidumpingová cla uložená na dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli pocházejících z Indonésie byla obcházena dovozem výrobku, který je předmětem šetření, zasílaného z Turecka společností Çolakoğlu.

| (109) | Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla vysoká, neboť vykázaný prodej na vývoz společnosti Çolakoğlu představoval [88 % až 93 %] celkového objemu dovozu z Turecka do Unie během posuzovaného období, a že žádný jiný turecký výrobce ve smyslu čl. 13 odst. 4 základního nařízení nepožádal o osvobození, dospěla Komise k závěru, že zjištění o praktikách obcházení týkající se společnosti Çolakoğlu jsou reprezentativní ve vztahu k veškerému dovozu z Turecka. |
| --- | --- |

(109)

Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla vysoká, neboť vykázaný prodej na vývoz společnosti Çolakoğlu představoval [88 % až 93 %] celkového objemu dovozu z Turecka do Unie během posuzovaného období, a že žádný jiný turecký výrobce ve smyslu čl. 13 odst. 4 základního nařízení nepožádal o osvobození, dospěla Komise k závěru, že zjištění o praktikách obcházení týkající se společnosti Çolakoğlu jsou reprezentativní ve vztahu k veškerému dovozu z Turecka.

| (110) | Proto by v souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení měla být platná antidumpingová opatření na dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli pocházejících z Indonésie rozšířena na dovoz výrobku, který je předmětem šetření. |
| --- | --- |

(110)

Proto by v souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení měla být platná antidumpingová opatření na dovoz ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli pocházejících z Indonésie rozšířena na dovoz výrobku, který je předmětem šetření.

| (111) | Podle čl. 13 odst. 1 druhého pododstavce základního nařízení by opatřením, které má být rozšířeno, mělo být opatření stanovené v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) 2020/1408 pro „všechny ostatní společnosti“, což je konečné antidumpingové clo ve výši 17,3 % použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením. |
| --- | --- |

(111)

Podle čl. 13 odst. 1 druhého pododstavce základního nařízení by opatřením, které má být rozšířeno, mělo být opatření stanovené v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) 2020/1408 pro „všechny ostatní společnosti“, což je konečné antidumpingové clo ve výši 17,3 % použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením.

| (112) | V souladu s čl. 13 odst. 3 základního nařízení, který stanoví, že by se případná rozšířená opatření měla vztahovat na dovoz, který vstoupil do Unie podle evidence uložené nařízením o zahájení šetření, by měla být z tohoto evidovaného dovozu výrobku, který je předmětem šetření, vybírána cla. |
| --- | --- |

(112)

V souladu s čl. 13 odst. 3 základního nařízení, který stanoví, že by se případná rozšířená opatření měla vztahovat na dovoz, který vstoupil do Unie podle evidence uložené nařízením o zahájení šetření, by měla být z tohoto evidovaného dovozu výrobku, který je předmětem šetření, vybírána cla.

4.   ŽÁDOST O OSVOBOZENÍ

ŽÁDOST O OSVOBOZENÍ

| (113) | Jak je popsáno výše, bylo zjištěno, že společnost Çolakoğlu se podílela na praktikách obcházení. Proto nemohlo být této společnosti uděleno osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(113)

Jak je popsáno výše, bylo zjištěno, že společnost Çolakoğlu se podílela na praktikách obcházení. Proto nemohlo být této společnosti uděleno osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení.

| (114) | Jak je uvedeno v oddíle 2.2 výše, společnosti Saritas, UCAS a AST nebyly považovány za vyvážející výrobce, a proto nebyly oprávněny žádat o osvobození. Stejně tak nebyla Komise schopna zjistit, vzhledem k nedostatečné odpovědi, zda je společnost Poyraz skutečným výrobcem, a zda je tudíž způsobilá pro osvobození. |
| --- | --- |

(114)

Jak je uvedeno v oddíle 2.2 výše, společnosti Saritas, UCAS a AST nebyly považovány za vyvážející výrobce, a proto nebyly oprávněny žádat o osvobození. Stejně tak nebyla Komise schopna zjistit, vzhledem k nedostatečné odpovědi, zda je společnost Poyraz skutečným výrobcem, a zda je tudíž způsobilá pro osvobození.

| (115) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem by žádná z těchto společností neměla být z rozšíření opatření osvobozena. |
| --- | --- |

(115)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem by žádná z těchto společností neměla být z rozšíření opatření osvobozena.

5.   POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

| (116) | Komise všem zúčastněným stranám sdělila dne 30. ledna 2023 podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a vyzvala je k podání připomínek. Připomínky byly obdrženy od společností Çolakoğlu a Marcegaglia a od vlády Turecké republiky a byly řádně zváženy. |
| --- | --- |

(116)

Komise všem zúčastněným stranám sdělila dne 30. ledna 2023 podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a vyzvala je k podání připomínek. Připomínky byly obdrženy od společností Çolakoğlu a Marcegaglia a od vlády Turecké republiky a byly řádně zváženy.

| (117) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(117)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) 2020/1408 na dovoz plochých válcovaných výrobků z nerezavějící oceli, též ve svitcích (včetně výrobků stříhaných na délku a úzkých pásů), po válcování za tepla již dále neopracovaných, s výjimkou výrobků jiných než ve svitcích o šířce 600 mm nebo větší a o tloušťce převyšující 10 mm, pocházejících z Indonésie, Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu, se rozšiřuje na dovoz plochých válcovaných výrobků z nerezavějící oceli, též ve svitcích (včetně výrobků stříhaných na délku a úzkých pásů), po válcování za tepla již dále neopracovaných, s výjimkou výrobků jiných než ve svitcích o šířce 600 mm nebo větší a o tloušťce převyšující 10 mm, v současnosti kódů HS 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 a 7220 12, zasílaných z Turecka, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Turecka (kódy TARIC 7219110010, 7219121010, 7219129010, 7219131010, 7219139010, 7219141010, 7219149010, 7219221010, 7219229010, 7219230010, 7219240010, 7220110010 a 7220120010).

2.   Rozšířené clo je antidumpingové clo ve výši 17,3 % použitelné pro „všechny ostatní společnosti“ v Indonésii (doplňkový kód TARIC C999).

3.   Clo rozšířené odstavci 1 a 2 tohoto článku se vybírá z dovozu evidovaného podle článku 2 prováděcího nařízení (EU) 2022/1310.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Celním orgánům se ukládá, aby ukončily celní evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 prováděcího nařízení (EU) 2022/1310, jež se zrušuje.

Článek 3

Žádosti o osvobození předložené společnostmi Saritas Celik San.ve tic. A.S., Üças Paslanmaz Çelik iç ve tic. A.S., AST Turkey Metal Sanayi ve tic. A.S., Poyraz Paslanmaz Sanayi ve diş ticaret Limited Sirk a Çolakoğlu Metalurji A.Ş. se zamítají.

Článek 4

1.   Žádosti o osvobození od cla rozšířeného článkem 1 se podávají písemně v některém z úředních jazyků Evropské unie a musí být podepsány osobou oprávněnou zastupovat subjekt požadující osvobození. Žádosti se zasílají na adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G Office: |
| CHAR 04/39 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G Office:

CHAR 04/39

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

2.   V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1036 může Komise udělit dovozu od společností, jež neobcházejí antidumpingová opatření uložená prováděcím nařízením (EU) 2020/1408, osvobození od cla rozšířeného článkem 1.

Článek 5

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. dubna 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/1408 ze dne 6. října 2020, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností se vybírá prozatímní clo na dovoz některých za tepla válcovaných ocelových plechů a svitků pocházejících z Indonésie, Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu (Úř. věst. L 325, 7.10.2020, s. 26).

2

(3)  Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých za tepla válcovaných ocelových plechů a svitků pocházejících z Čínské lidové republiky, Tchaj-wanu a Indonésie (Úř. věst. C 269 I, 12.8.2019, s. 1).

3

(4)  Viz 44. až 46. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/508 ze dne 7. dubna 2020, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých za tepla válcovaných ocelových plechů a svitků pocházejících z Indonésie, Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu (Úř. věst. L 110, 8.4.2020, s. 3), potvrzené ve 20. až 28. a 31. bodě odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/1408.

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1310 ze dne 26. července 2022 o zahájení šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených prováděcím nařízením (EU) 2020/1408 na dovoz některých za tepla válcovaných ocelových plechů a svitků pocházejících z Indonésie dovozem některých za tepla válcovaných ocelových plechů a svitků zasílaných z Turecka, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Turecka, a o zavedení celní evidence tohoto dovozu (Úř. věst. L 198, 27.7.2022, s. 8).

5

(6)  K tomu viz rozsudek ze dne 5. května 2021, Acron v. Komise, T-45/19, ECLI:EU:T:2021:238, bod 95.

6

(7)  Viz podobný závěr v rozhodnutí Komise ze dne 27. června 2012, kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 168, 28.6.2012, s. 38), 79. bod odůvodnění.

7

(8)  https://www.gtis.com/gta/

8

(9)  Viz například prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/302 ze dne 24. února 2022, kterým se konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) 2020/492 ve znění prováděcího nařízení (EU) 2020/776 na dovoz některých tkaných a/nebo vpichovaných textilií ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) rozšiřuje na dovoz textilií ze skleněných vláken zasílaných z Maroka, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Maroka, a kterým se ukončuje šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených prováděcím nařízením (EU) 2020/492 na dovoz textilií ze skleněných vláken pocházejících z Egypta dovozem textilií ze skleněných vláken zasílaných z Maroka, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Maroka (Úř. věst. L 46, 25.2.2022, s. 49), 50. až 54. bod odůvodnění.

9

(10)  Rozhodnutí Komise 2006/38/ES ze dne 22. prosince 2005, kterým se mění rozhodnutí Komise 1999/572/ES, kterým se přijímají závazky nabídnuté v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Indie (Úř. věst. L 22, 26.1.2006, s. 54), 42.–44. bod odůvodnění.

10

(11)  Rozsudek ze dne 12. září 2019, Komise v. Kolachi Raj Industrial, C-709/17 P, EU:C:2019:717, bod 96 a citovaná judikatura.

11

(12)  Dohody uzavřené v rámci Uruguayského kola, rozhodnutí o boji proti obcházení.

12

(13)  Rozsudek ze dne 12. září 2019, Komise v. Kolachi Raj Industrial, C-709/17 P, EU:C:2019:717, bod 90.

13

(14)  Komise se odvolávala na zvýšení cen ZTV svitků z nerezavějící oceli ve východní Asii podle publikace Metal Bulletin, které se z velké části týká cen ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Indonésie. Stejné zvýšení cen potvrdily údaje databáze GTA týkající se celosvětového dovozu ZTV plechů a svitků z nerezavějící oceli z Indonésie.

14

---

| 18.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 103/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 103/29

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/826

ze dne 17. dubna 2023,

kterým se stanoví požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře ve vypnutém stavu, v pohotovostním režimu a v pohotovostním režimu při připojení na síť podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES a kterým se zrušují nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 a (ES) č. 107/2009

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle směrnice 2009/125/ES má Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje v EU, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí prostřednictvím konstrukčního návrhu bez nepřiměřeně vysokých nákladů. |
| --- | --- |

(1)

Podle směrnice 2009/125/ES má Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje v EU, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí prostřednictvím konstrukčního návrhu bez nepřiměřeně vysokých nákladů.

| (2) | Sdělení COM(2016) 773 (2) stanoví pracovní priority podle rámce pro ekodesign a označování energetickými štítky na období 2016–2019. Pracovní plán pro ekodesign z roku 2016 stanoví skupiny výrobků spojených se spotřebou energie, které mají být považovány za prioritní pro vypracování přípravných studií a případné přijetí prováděcích opatření, a stanoví přezkum nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 (3). |
| --- | --- |

(2)

Sdělení COM(2016) 773 (2) stanoví pracovní priority podle rámce pro ekodesign a označování energetickými štítky na období 2016–2019. Pracovní plán pro ekodesign z roku 2016 stanoví skupiny výrobků spojených se spotřebou energie, které mají být považovány za prioritní pro vypracování přípravných studií a případné přijetí prováděcích opatření, a stanoví přezkum nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 (3).

| (3) | Spotřeba energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře ve vypnutém stavu, v pohotovostním režimu a v pohotovostním režimu při připojení na síť je jedním z opatření uvedených ve sdělení s odhadovanými ročními úsporami koncové energie ve výši 4 TWh do roku 2030, což odpovídá snížení emisí skleníkových plynů o 1,36 milionu tun ekvivalentu CO2. |
| --- | --- |

(3)

Spotřeba energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře ve vypnutém stavu, v pohotovostním režimu a v pohotovostním režimu při připojení na síť je jedním z opatření uvedených ve sdělení s odhadovanými ročními úsporami koncové energie ve výši 4 TWh do roku 2030, což odpovídá snížení emisí skleníkových plynů o 1,36 milionu tun ekvivalentu CO2.

| (4) | Komise stanovila požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu v nařízení (ES) č. 1275/2008 a do nařízení Komise (EU) č. 801/2013 (4) doplnila požadavky na spotřebu energie v pohotovostním režimu při připojení na síť. Podle těchto nařízení má Komise přezkoumat požadavky na ekodesign s ohledem na technický pokrok. |
| --- | --- |

(4)

Komise stanovila požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu v nařízení (ES) č. 1275/2008 a do nařízení Komise (EU) č. 801/2013 (4) doplnila požadavky na spotřebu energie v pohotovostním režimu při připojení na síť. Podle těchto nařízení má Komise přezkoumat požadavky na ekodesign s ohledem na technický pokrok.

| (5) | Komise přezkoumala nařízení (ES) č. 1275/2008 a analyzovala technické, environmentální a ekonomické aspekty spotřeby energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře ve vypnutém stavu, v pohotovostním režimu a v pohotovostním režimu při připojení na síť, jakož i skutečné chování uživatelů v praxi. Přezkum byl proveden v úzké spolupráci se zúčastněnými stranami a partnery z Unie a ze třetích zemí Výsledky přezkumu byly zveřejněny a předloženy konzultačnímu fóru zřízenému článkem 18 směrnice 2009/125/ES. |
| --- | --- |

(5)

Komise přezkoumala nařízení (ES) č. 1275/2008 a analyzovala technické, environmentální a ekonomické aspekty spotřeby energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře ve vypnutém stavu, v pohotovostním režimu a v pohotovostním režimu při připojení na síť, jakož i skutečné chování uživatelů v praxi. Přezkum byl proveden v úzké spolupráci se zúčastněnými stranami a partnery z Unie a ze třetích zemí Výsledky přezkumu byly zveřejněny a předloženy konzultačnímu fóru zřízenému článkem 18 směrnice 2009/125/ES.

| (6) | Z přezkumu vyplývá přínos pokračujících a zdokonalených požadavků přizpůsobených technickému pokroku, pokud jde o spotřebu energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře ve vypnutém stavu, v pohotovostním režimu a v pohotovostním režimu při připojení na síť. |
| --- | --- |

(6)

Z přezkumu vyplývá přínos pokračujících a zdokonalených požadavků přizpůsobených technickému pokroku, pokud jde o spotřebu energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře ve vypnutém stavu, v pohotovostním režimu a v pohotovostním režimu při připojení na síť.

| (7) | Roční spotřeba energie ve vypnutém stavu, v pohotovostním režimu a v pohotovostním režimu při připojení na síť u výrobků, na něž se vztahuje toto nařízení, byla v EU v roce 2015 odhadována na 59,4 TWh, což odpovídá 23,8 milionu tun emisí skleníkových plynů v ekvivalentu CO2. V případě scénáře bez opatření se předpokládá, že tato spotřeba energie do roku 2030 poklesne, zejména kvůli postupnému uplatňování požadavků na ekodesign zavedených nařízením (EU) č. 801/2013. Pokud však nebudou platné požadavky na ekodesign aktualizovány, očekává se, že se pokles zpomalí. |
| --- | --- |

(7)

Roční spotřeba energie ve vypnutém stavu, v pohotovostním režimu a v pohotovostním režimu při připojení na síť u výrobků, na něž se vztahuje toto nařízení, byla v EU v roce 2015 odhadována na 59,4 TWh, což odpovídá 23,8 milionu tun emisí skleníkových plynů v ekvivalentu CO2. V případě scénáře bez opatření se předpokládá, že tato spotřeba energie do roku 2030 poklesne, zejména kvůli postupnému uplatňování požadavků na ekodesign zavedených nařízením (EU) č. 801/2013. Pokud však nebudou platné požadavky na ekodesign aktualizovány, očekává se, že se pokles zpomalí.

| (8) | Použití tohoto nařízení by mělo být omezeno na výrobky odpovídající zařízením určeným pro domácnosti a kanceláře, jež mají být použity v domácím prostředí, které v případě zařízení informačních technologií odpovídají zařízením třídy B podle normy EN 55022:2010. |
| --- | --- |

(8)

Použití tohoto nařízení by mělo být omezeno na výrobky odpovídající zařízením určeným pro domácnosti a kanceláře, jež mají být použity v domácím prostředí, které v případě zařízení informačních technologií odpovídají zařízením třídy B podle normy EN 55022:2010.

| (9) | Provozní režimy, na které se toto nařízení nevztahuje, jako je režim ACPI S3 u počítačů, by měly být zohledněny ve výrobkově specifických prováděcích opatřeních podle směrnice 2009/125/ES. |
| --- | --- |

(9)

Provozní režimy, na které se toto nařízení nevztahuje, jako je režim ACPI S3 u počítačů, by měly být zohledněny ve výrobkově specifických prováděcích opatřeních podle směrnice 2009/125/ES.

| (10) | Požadavky na vypnutý stav, pohotovostní režim a pohotovostní režim při připojení na síť by měly být stanoveny ve výrobkově specifických prováděcích opatřeních podle směrnice 2009/125/ES, pokud možno s přihlédnutím ke zvláštnostem každé skupiny výrobků a možnosti dosáhnout dalších úspor energie a emisí skleníkových plynů. |
| --- | --- |

(10)

Požadavky na vypnutý stav, pohotovostní režim a pohotovostní režim při připojení na síť by měly být stanoveny ve výrobkově specifických prováděcích opatřeních podle směrnice 2009/125/ES, pokud možno s přihlédnutím ke zvláštnostem každé skupiny výrobků a možnosti dosáhnout dalších úspor energie a emisí skleníkových plynů.

| (11) | Výrobky vybavené nízkonapěťovými externími zdroji napájení, které byly nařízením Komise (ES) č. 278/2009 (5) vyňaty z oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1275/2008, se rychle vyvíjejí, pokud jde o jejich funkce, a jsou uváděny na trh EU ve stále větším počtu. Měly by být proto zahrnuty do oblasti působnosti tohoto nařízení, aby byly zajištěny další úspory energie a rovné podmínky pro výrobce. |
| --- | --- |

(11)

Výrobky vybavené nízkonapěťovými externími zdroji napájení, které byly nařízením Komise (ES) č. 278/2009 (5) vyňaty z oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1275/2008, se rychle vyvíjejí, pokud jde o jejich funkce, a jsou uváděny na trh EU ve stále větším počtu. Měly by být proto zahrnuty do oblasti působnosti tohoto nařízení, aby byly zajištěny další úspory energie a rovné podmínky pro výrobce.

| (12) | Toto nařízení by se mělo vztahovat na přenosné výrobky napájené bateriemi s dobíjecím obvodem, které musí být pro dobíjení zapojeny do zásuvky, protože jsou závislé na energetickém vstupu z elektrické sítě. |
| --- | --- |

(12)

Toto nařízení by se mělo vztahovat na přenosné výrobky napájené bateriemi s dobíjecím obvodem, které musí být pro dobíjení zapojeny do zásuvky, protože jsou závislé na energetickém vstupu z elektrické sítě.

| (13) | Do oblasti působnosti tohoto nařízení by měly být zahrnuty výrobky obsahující dobíjecí obvod, které spotřebovávají energii ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu, i když baterie není nabíjena, aby se zajistily úspory energie. |
| --- | --- |

(13)

Do oblasti působnosti tohoto nařízení by měly být zahrnuty výrobky obsahující dobíjecí obvod, které spotřebovávají energii ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu, i když baterie není nabíjena, aby se zajistily úspory energie.

| (14) | Toto nařízení by se mělo vztahovat na tisková zařízení, která vytvářejí tištěný výstup z elektronických vstupů na papíře nebo jiných médiích, aby byly zajištěny úspory energie, zatímco tisková zařízení s trojrozměrným výstupem by měla být prozatím z působnosti tohoto nařízení vyloučena. |
| --- | --- |

(14)

Toto nařízení by se mělo vztahovat na tisková zařízení, která vytvářejí tištěný výstup z elektronických vstupů na papíře nebo jiných médiích, aby byly zajištěny úspory energie, zatímco tisková zařízení s trojrozměrným výstupem by měla být prozatím z působnosti tohoto nařízení vyloučena.

| (15) | Jednoduché set-top-boxy, na něž se vztahuje nařízení Komise (ES) č. 107/2009 (6), již nejsou významnou součástí trhu a na spotřebu energie zbývajících přístrojů v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu by se mělo vztahovat toto nařízení. Nařízení (ES) č. 107/2009 by proto mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(15)

Jednoduché set-top-boxy, na něž se vztahuje nařízení Komise (ES) č. 107/2009 (6), již nejsou významnou součástí trhu a na spotřebu energie zbývajících přístrojů v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu by se mělo vztahovat toto nařízení. Nařízení (ES) č. 107/2009 by proto mělo být zrušeno.

| (16) | Motorově stavitelný nábytek ovládaný elektrickými prostředky a součásti budov ovládané pomocí motoru zůstávají po velmi dlouhou dobu ve vypnutém stavu, v pohotovostním režimu a v pohotovostním režimu při připojení na síť, a nabízí tak významný potenciál pro zlepšení spotřeby energie v těchto režimech. Měly by proto být zahrnuty do oblasti působnosti tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(16)

Motorově stavitelný nábytek ovládaný elektrickými prostředky a součásti budov ovládané pomocí motoru zůstávají po velmi dlouhou dobu ve vypnutém stavu, v pohotovostním režimu a v pohotovostním režimu při připojení na síť, a nabízí tak významný potenciál pro zlepšení spotřeby energie v těchto režimech. Měly by proto být zahrnuty do oblasti působnosti tohoto nařízení.

| (17) | Požadavky na ekodesign by měly v celé EU sladit úrovně spotřeby energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře ve vypnutém stavu, v pohotovostním režimu a v pohotovostním režimu při připojení na síť. Tento krok přispěje k fungování jednotného trhu. Měl by to rovněž zlepšit environmentální profil elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře. |
| --- | --- |

(17)

Požadavky na ekodesign by měly v celé EU sladit úrovně spotřeby energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře ve vypnutém stavu, v pohotovostním režimu a v pohotovostním režimu při připojení na síť. Tento krok přispěje k fungování jednotného trhu. Měl by to rovněž zlepšit environmentální profil elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře.

| (18) | Příslušné parametry výrobků by se měly měřit za použití spolehlivých, přesných a reprodukovatelných metod. Tyto metody by měly zohledňovat uznávané nejmodernější metody měření, včetně harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními organizacemi uvedenými v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 (7), jsou-li k dispozici. |
| --- | --- |

(18)

Příslušné parametry výrobků by se měly měřit za použití spolehlivých, přesných a reprodukovatelných metod. Tyto metody by měly zohledňovat uznávané nejmodernější metody měření, včetně harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními organizacemi uvedenými v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 (7), jsou-li k dispozici.

| (19) | V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit příslušné postupy posuzování shody. |
| --- | --- |

(19)

V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit příslušné postupy posuzování shody.

| (20) | V zájmu zvýšení účinnosti a důvěryhodnosti tohoto nařízení a ochrany spotřebitelů by nemělo být povoleno uvádět na trh výrobky, které za zkušebních podmínek automaticky mění svou výkonnost s cílem dosáhnout příznivější úrovně u kteréhokoli z parametrů uvedených v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(20)

V zájmu zvýšení účinnosti a důvěryhodnosti tohoto nařízení a ochrany spotřebitelů by nemělo být povoleno uvádět na trh výrobky, které za zkušebních podmínek automaticky mění svou výkonnost s cílem dosáhnout příznivější úrovně u kteréhokoli z parametrů uvedených v tomto nařízení.

| (21) | Kromě požadavků stanovených v tomto nařízení by měly být v souladu s přílohou I částí 3 bodem 2 směrnice 2009/125/ES určeny referenční hodnoty nejlepších dostupných technologií, aby informace o vlivu výrobků podléhajících tomuto nařízení na životní prostředí během jejich životního cyklu byly široce a snadno dostupné. |
| --- | --- |

(21)

Kromě požadavků stanovených v tomto nařízení by měly být v souladu s přílohou I částí 3 bodem 2 směrnice 2009/125/ES určeny referenční hodnoty nejlepších dostupných technologií, aby informace o vlivu výrobků podléhajících tomuto nařízení na životní prostředí během jejich životního cyklu byly široce a snadno dostupné.

| (22) | Přezkum tohoto nařízení by měl posoudit vhodnost a účinnost jeho ustanovení při dosahování jeho cílů. |
| --- | --- |

(22)

Přezkum tohoto nařízení by měl posoudit vhodnost a účinnost jeho ustanovení při dosahování jeho cílů.

| (23) | S ohledem na oblast působnosti nových a pozměněných požadavků na ekodesign stanovených v tomto nařízení a v zájmu zajištění větší jasnosti by nařízení (ES) č. 1275/2008 mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(23)

S ohledem na oblast působnosti nových a pozměněných požadavků na ekodesign stanovených v tomto nařízení a v zájmu zajištění větší jasnosti by nařízení (ES) č. 1275/2008 mělo být zrušeno.

| (24) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES, |
| --- | --- |

(24)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign týkající se spotřeby energie ve vypnutém stavu, v pohotovostním režimu a v pohotovostním režimu při připojení na síť pro uvádění elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře na trh nebo do provozu.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „elektrickým a elektronickým zařízením pro domácnosti a kanceláře“ nebo „zařízením“ jakýkoli výrobek spojený se spotřebou energie uvedený v příloze II, který splňuje tyto podmínky:






  a) | je závislý na energetickém vstupu ze síťového zdroje, aby mohl fungovat v souladu se zamýšleným účelem; |
| --- | --- | --- |

1)

„elektrickým a elektronickým zařízením pro domácnosti a kanceláře“ nebo „zařízením“ jakýkoli výrobek spojený se spotřebou energie uvedený v příloze II, který splňuje tyto podmínky:

a)

je závislý na energetickém vstupu ze síťového zdroje, aby mohl fungovat v souladu se zamýšleným účelem;

| b) | je určen pro používání při jmenovitém napětí 250 V nebo nižším, |
| --- | --- |

b)

je určen pro používání při jmenovitém napětí 250 V nebo nižším,

| 2) | „elektrickou sítí“ dodávka elektřiny z elektrorozvodné sítě o napětí 230 voltů (±10 %) střídavých a frekvenci 50 Hz; |
| --- | --- |

2)

„elektrickou sítí“ dodávka elektřiny z elektrorozvodné sítě o napětí 230 voltů (±10 %) střídavých a frekvenci 50 Hz;

| 3) | „pohotovostním režimem“ stav, v němž je zařízení připojeno k síťovému zdroji napájení, a aby mohlo fungovat v souladu se zamýšleným účelem, je závislé na energetickém vstupu ze síťového zdroje a poskytuje pouze jednu nebo více z následujících funkcí, jež mohou být spuštěny po neomezenou dobu:






  a) | funkci opětovné aktivace; |
| --- | --- | --- |

3)

„pohotovostním režimem“ stav, v němž je zařízení připojeno k síťovému zdroji napájení, a aby mohlo fungovat v souladu se zamýšleným účelem, je závislé na energetickém vstupu ze síťového zdroje a poskytuje pouze jednu nebo více z následujících funkcí, jež mohou být spuštěny po neomezenou dobu:

a)

funkci opětovné aktivace;

| b) | funkci opětovné aktivace a pouze indikaci zapnuté funkce opětovné aktivace; |
| --- | --- |

b)

funkci opětovné aktivace a pouze indikaci zapnuté funkce opětovné aktivace;

| c) | zobrazování informací nebo indikaci stavu; |
| --- | --- |

c)

zobrazování informací nebo indikaci stavu;

| 4) | „funkcí opětovné aktivace“ funkce, která prostřednictvím dálkového spínače, dálkového ovládání, vnitřního čidla nebo časového spínače umožňuje přepnutí z pohotovostního režimu do jiného režimu, včetně aktivního režimu, který poskytuje další funkce; |
| --- | --- |

4)

„funkcí opětovné aktivace“ funkce, která prostřednictvím dálkového spínače, dálkového ovládání, vnitřního čidla nebo časového spínače umožňuje přepnutí z pohotovostního režimu do jiného režimu, včetně aktivního režimu, který poskytuje další funkce;

| 5) | „hlavní funkcí“ funkce zajišťující hlavní službu nebo služby, pro něž je zařízení navrženo, testováno a uváděno na trh, a která odpovídá zamýšlenému použití zařízení; |
| --- | --- |

5)

„hlavní funkcí“ funkce zajišťující hlavní službu nebo služby, pro něž je zařízení navrženo, testováno a uváděno na trh, a která odpovídá zamýšlenému použití zařízení;

| 6) | „zobrazováním informací nebo indikací stavu“ stálá funkce, která na displeji zobrazuje informace nebo indikuje stav zařízení, včetně hodin. Jednoduchý světelný indikátor se nepovažuje za indikátor stavu; |
| --- | --- |

6)

„zobrazováním informací nebo indikací stavu“ stálá funkce, která na displeji zobrazuje informace nebo indikuje stav zařízení, včetně hodin. Jednoduchý světelný indikátor se nepovažuje za indikátor stavu;

| 7) | „aktivním režimem“ stav, kdy je zařízení připojeno k síťovému zdroji a kdy byla aktivována alespoň jedna z hlavních funkcí; |
| --- | --- |

7)

„aktivním režimem“ stav, kdy je zařízení připojeno k síťovému zdroji a kdy byla aktivována alespoň jedna z hlavních funkcí;

| 8) | „vypnutým stavem“ stav, kdy je zařízení připojeno k síťovému zdroji a neposkytuje žádnou funkci nebo je ve stavu zajišťujícím pouze:






  a) | indikaci vypnutého stavu; |
| --- | --- | --- |

8)

„vypnutým stavem“ stav, kdy je zařízení připojeno k síťovému zdroji a neposkytuje žádnou funkci nebo je ve stavu zajišťujícím pouze:

a)

indikaci vypnutého stavu;

| b) | funkce určené k zajištění elektromagnetické kompatibility podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/30/EU (8); |
| --- | --- |

b)

funkce určené k zajištění elektromagnetické kompatibility podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/30/EU (8);

8

| 9) | „sítí“ komunikační infrastruktura s topologií propojení, architekturou včetně fyzických součástí, organizačními zásadami, komunikačními postupy a formáty (protokoly); |
| --- | --- |

9)

„sítí“ komunikační infrastruktura s topologií propojení, architekturou včetně fyzických součástí, organizačními zásadami, komunikačními postupy a formáty (protokoly);

| 10) | „pohotovostním režimem při připojení na síť“ stav, v němž je zařízení schopno obnovit funkci prostřednictvím dálkového signálu ze síťového připojení; |
| --- | --- |

10)

„pohotovostním režimem při připojení na síť“ stav, v němž je zařízení schopno obnovit funkci prostřednictvím dálkového signálu ze síťového připojení;

| 11) | „dálkovým signálem“ signál, který přichází z oblasti mimo zařízení prostřednictvím sítě; |
| --- | --- |

11)

„dálkovým signálem“ signál, který přichází z oblasti mimo zařízení prostřednictvím sítě;

| 12) | „identifikační značkou modelu“ kód, obvykle alfanumerický, který odlišuje konkrétní model zařízení od jiných modelů se stejnou ochrannou známkou nebo stejným názvem výrobce, dovozce nebo zplnomocněného zástupce; |
| --- | --- |

12)

„identifikační značkou modelu“ kód, obvykle alfanumerický, který odlišuje konkrétní model zařízení od jiných modelů se stejnou ochrannou známkou nebo stejným názvem výrobce, dovozce nebo zplnomocněného zástupce;

| 13) | „rovnocenným modelem“ model zařízení, jenž má stejné technické charakteristiky relevantní z hlediska technických informací, jež mají být poskytnuty v souladu s přílohou II, ale který je uváděn na trh nebo do provozu stejným výrobcem, dovozcem nebo zplnomocněným zástupcem jako jiný model zařízení s odlišnou identifikační značkou modelu; |
| --- | --- |

13)

„rovnocenným modelem“ model zařízení, jenž má stejné technické charakteristiky relevantní z hlediska technických informací, jež mají být poskytnuty v souladu s přílohou II, ale který je uváděn na trh nebo do provozu stejným výrobcem, dovozcem nebo zplnomocněným zástupcem jako jiný model zařízení s odlišnou identifikační značkou modelu;

| 14) | „deklarovanými hodnotami“ hodnoty poskytnuté výrobcem, dovozcem nebo zplnomocněným zástupcem pro uvedené, vypočtené nebo naměřené technické parametry v souladu s článkem 4 pro účely ověření souladu orgány členského státu. |
| --- | --- |

14)

„deklarovanými hodnotami“ hodnoty poskytnuté výrobcem, dovozcem nebo zplnomocněným zástupcem pro uvedené, vypočtené nebo naměřené technické parametry v souladu s článkem 4 pro účely ověření souladu orgány členského státu.

Článek 3

Požadavky na ekodesign

Požadavky na ekodesign jsou uvedeny v příloze III.

Článek 4

Posuzování shody

1.   Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES je systém interní kontroly návrhu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení stanovený v její příloze V.

2.   Pro účely posuzování shody podle článku 8 směrnice 2009/125/ES musí technická dokumentace obsahovat informace stanovené v bodě 3 písm. b) přílohy III tohoto nařízení a podrobné informace o výpočtech provedených v souladu s přílohou IV tohoto nařízení a jejich výsledky.

3.   Přičemž informace uvedené v technické dokumentaci daného konkrétního modelu byly alternativně získány:

| a) | z modelu, který má stejné technické charakteristiky relevantní z hlediska technických informací, jež mají být poskytnuty v souladu s přílohou III tohoto nařízení, ale je vyroben jiným výrobcem; |
| --- | --- |

a)

z modelu, který má stejné technické charakteristiky relevantní z hlediska technických informací, jež mají být poskytnuty v souladu s přílohou III tohoto nařízení, ale je vyroben jiným výrobcem;

| b) | výpočtem na základě návrhu nebo extrapolací z jiného modelu téhož nebo jiného výrobce nebo oběma způsoby.
  Technická dokumentace modelu musí obsahovat podrobnosti a výsledky výpočtů nebo extrapolací, posouzení provedené výrobcem za účelem ověření přesnosti výpočtů a v příslušných případech prohlášení o rovnocennosti mezi modely různých výrobců. |
| --- | --- |

b)

výpočtem na základě návrhu nebo extrapolací z jiného modelu téhož nebo jiného výrobce nebo oběma způsoby.

Technická dokumentace modelu musí obsahovat podrobnosti a výsledky výpočtů nebo extrapolací, posouzení provedené výrobcem za účelem ověření přesnosti výpočtů a v příslušných případech prohlášení o rovnocennosti mezi modely různých výrobců.

Technická dokumentace musí obsahovat seznam rovnocenných modelů uvedených v prvním a druhém pododstavci, včetně identifikačních značek modelu.

4.   Technická dokumentace musí obsahovat informace uvedené v bodě 3 písm. a) přílohy III tohoto nařízení.

Článek 5

Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem

Orgány členských států použijí při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES postup ověřování stanovený v příloze V tohoto nařízení.

Článek 6

Obcházení zkoušek a aktualizace softwaru

Výrobce, dovozce ani zplnomocněný zástupce nesmí uvádět na trh zařízení navržená tak, aby byla schopna zjistit, že jsou zkoušena, včetně pomocí rozpoznání zkušebních podmínek nebo zkušebního cyklu, a specificky reagovat tak, že během zkoušky automaticky změní svou výkonnost pro dosažení příznivější úrovně kteréhokoli z parametrů uvedených v technické dokumentaci nebo v jakékoli jiné poskytnuté dokumentaci.

Spotřeba energie zařízení a veškeré další deklarované parametry se po provedení aktualizace softwaru nebo firmwaru nesmí zhoršit, pokud je měření prováděno podle stejné zkušební normy, která byla původně použita pro prohlášení o shodě, kromě případů, kdy k tomu dá uživatel před provedením aktualizace výslovný souhlas. V důsledku odmítnutí aktualizace nesmí dojít k žádné změně výkonnosti.

Aktualizace softwaru nesmí vést k tomu, aby se výkonnost zařízení změnila tak, že nebude splňovat požadavky na ekodesign relevantní pro prohlášení o shodě.

Článek 7

Orientační referenční hodnoty

Orientační referenční hodnoty nejvýkonnějších zařízení a technologií dostupných na trhu v době přijetí tohoto nařízení jsou uvedeny v příloze VI.

Článek 8

Přezkum

Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok a výsledky tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru nejpozději dne 9. května 2027.

Přezkum posoudí zejména vhodnost:

| a) | požadavků na pohotovostní režim, vypnutý stav a pohotovostní režim při připojení na síť; |
| --- | --- |

a)

požadavků na pohotovostní režim, vypnutý stav a pohotovostní režim při připojení na síť;

| b) | požadavků na pohotovostní režim při připojení na síť pro zařízení HiNA a zařízení s funkcí HiNA a jejich odlišení od zařízení jiných než zařízení HiNA; |
| --- | --- |

b)

požadavků na pohotovostní režim při připojení na síť pro zařízení HiNA a zařízení s funkcí HiNA a jejich odlišení od zařízení jiných než zařízení HiNA;

| c) | zahrnutí dalších relevantních skupin výrobků, včetně výrobků používaných v odvětví služeb, do oblasti působnosti tohoto nařízení; |
| --- | --- |

c)

zahrnutí dalších relevantních skupin výrobků, včetně výrobků používaných v odvětví služeb, do oblasti působnosti tohoto nařízení;

| d) | stanovení požadavků na udržovací režim nabíječek baterií. |
| --- | --- |

d)

stanovení požadavků na udržovací režim nabíječek baterií.

Článek 9

Zrušení

Nařízení (ES) č. 1275/2008 se zrušuje s účinkem ode dne 9. května 2025.

Nařízení (ES) č. 107/2009 se zrušuje s účinkem ode dne 9. května 2025.

Článek 10

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 9. května 2025. Ustanovení čl. 6 prvního pododstavce se však použije ode dne vstupu nařízení v platnost.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. dubna 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 285, 31.10.2009, s. 10.

1

(2)  Sdělení Komise ze dne 30. listopadu 2016, Pracovní plán pro ekodesign na období 2016–2019 (COM(2016) 773 final).

2

(3)  Nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 ze dne 17. prosince 2008, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť (Úř. věst. L 339, 18.12.2008, s. 45).

3

(4)  Nařízení Komise (EU) č. 801/2013 ze dne 22. srpna 2013, kterým se mění nařízení (ES) č. 1275/2008, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, a kterým se mění nařízení (ES) č. 642/2009, pokud jde o požadavky na ekodesign televizních přijímačů (Úř. věst. L 225, 23.8.2013, s. 1).

4

(5)  Nařízení Komise (ES) č. 278/2009 ze dne 6. dubna 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie externích zdrojů napájení ve stavu bez zátěže a jejich průměrné energetické účinnosti v aktivním režimu (Úř. věst. L 93, 7.4.2009, s. 3).

5

(6)  Nařízení Komise (ES) č. 107/2009 ze dne 4. února 2009 , kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign jednoduchých set-top-boxů (Úř. věst. L 36, 5.2.2009, s. 8).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (Úř. věst. L 316, 14.11.2012, s. 12).

7

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/30/EU ze dne 26. února 2014 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se elektromagnetické kompatibility (Úř. věst. L 96, 29.3.2014, s. 79).

8

---

PŘÍLOHA I

DEFINICE

1)

„zařízením informačních technologií“ se rozumí jakékoli zařízení, jehož hlavní funkcí je buď zadávání, ukládání, zobrazování, vyhledávání, přenos, zpracování, přepojování dat nebo telekomunikačních zpráv nebo jejich kontrola či kombinace těchto funkcí, jež může být vybaveno jedním nebo více koncovými porty, které se obvykle používají pro přenos informací;

2)

„domácím prostředím“ se rozumí prostředí, kde lze očekávat používání rozhlasových a televizních přijímačů do vzdálenosti 10 metrů od dotčeného zařízení;

3)

„síťovým portem“ se rozumí pevné nebo bezdrátové fyzické rozhraní pro připojení k síti, které se nachází na zařízení a pomocí kterého lze zařízení dálkově aktivovat;

4)

„logickým síťovým portem“ se rozumí síťová technologie fungující na fyzickém síťovém portu;

5)

„fyzickým síťovým portem“ se rozumí fyzické médium (hardware) síťového portu. Na fyzickém síťovém portu mohou fungovat dvě nebo více síťových technologií;

6)

„dostupností sítě“ se rozumí schopnost zařízení obnovit funkce poté, co byl síťovým portem zjištěn dálkový signál.

7)

„zařízením připojeným na síť“ se rozumí zařízení, které lze připojit k síti a které má jeden nebo více síťových portů;

8)

„zařízením připojeným na síť s vysokou dostupností sítě“ neboli „zařízením HiNA“ se rozumí zařízení, které má jako hlavní funkci (hlavní funkce) výhradně jednu nebo více z těchto funkcí: routeru, přepínače, bezdrátového přístupového bodu sítě, rozbočovače, modemu, internetového telefonu, videotelefonu;

9)

„zařízením připojeným na síť s funkcí vysoké dostupnosti sítě“ neboli „zařízením s funkcí HiNA“ se rozumí zařízení s funkcí routeru, přepínače, bezdrátového přístupového bodu sítě nebo jejich kombinace, které ale není zařízením HiNA.

10)

„routerem“ se rozumí síťové zařízení, jehož hlavní funkcí je určovat optimální trasu, po které by měl probíhat provoz sítě. Routery přeposílají pakety dat z jedné sítě do druhé na základě informací síťové vrstvy (L3);

11)

„přepínačem“ se rozumí síťové zařízení, jehož hlavní funkcí je filtrovat, přeposílat a distribuovat rámce na základě adresy určení každého rámce. Všechny přepínače pracují alespoň ve spojové vrstvě (L2);

12)

„bezdrátovým přístupovým bodem sítě“ se rozumí síťové zařízení, jehož hlavní funkcí je poskytovat připojení IEEE 802.11 (Wi-Fi) většímu počtu klientů;

13)

„rozbočovačem“ se rozumí síťové zařízení, které obsahuje větší počet portů a používá se k propojení segmentů místní sítě;

14)

„modemem“ se rozumí síťové zařízení, jehož hlavní funkcí je vysílat a přijímat digitálně modulované analogové signály v pevných sítích;

15)

„tiskovým zařízením“ se rozumí zařízení, které na základě elektronických vstupních informací produkuje tištěný výstup na papíře nebo jiných médiích. Tiskové zařízení může zajišťovat další funkce, například skenování a kopírování, a může být uváděno na trh jako multifunkční zařízení nebo multifunkční výrobek;

16)

„velkoformátovou tiskárnou“ se rozumí tiskové zařízení určené pro tisk na média formátu A2 a větší, včetně zařízení určených pro nekonečná média o šířce nejméně 406 mm;

17)

„kávovarem pro domácnost“ se rozumí nekomerční zařízení na vaření kávy;

18)

„překapávacím kávovarem pro domácnost“ kávovar pro domácnost, který využívá k vyluhování kávy perkolaci;

19)

„herní konzolí“ se rozumí zařízení, které je konstruováno tak, aby jako svou hlavní funkci umožňovalo hraní počítačových her. Herní konzole je typicky navržena tak, aby poskytovala výstup do externího elektronického displeje jako hlavní herní obrazovky a obvykle používá jako primární vstupní zařízení ruční nebo jiné interaktivní ovladače. Herní konzole obvykle obsahují centrální procesor (procesory), grafický procesor (procesory), systémovou paměť a možnosti interního ukládání dat. Za druh herní konzole se považují i kapesní herní zařízení, jež mají jakožto hlavní herní obrazovku integrovaný displej a jsou primárně napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení, a nikoli prostřednictvím přímého připojení k elektrické síti;

20)

„motorově stavitelným nábytkem“ se rozumí nábytek, který obsahuje motory nebo aktuátory a řídicí jednotku pro nastavení výšky, polohy nebo tvaru. Tato nastavení provádí konečný uživatel pomocí kabelového a/nebo bezdrátového ovládače (ovládačů), prostřednictvím sítě nebo jsou řízena automaticky pomocí čidel;

21)

„součástí budovy ovládanou pomocí motoru“ se rozumí otevírací zařízení nebo zařízení zvyšující pohodlí v budovách, s výjimkou ventilačních zařízení, které se může pohybovat nebo otáčet, nebo obojí, s využitím vstupu ze síťového zdroje energie. Součást budovy ovládaná pomocí motoru obsahuje elektromotor nebo aktuátor a řídicí jednotku a je obsluhována konečným uživatelem pomocí kabelového a/nebo bezdrátového ovládače (ovládačů), prostřednictvím sítě nebo je řízena automaticky pomocí čidel;

22)

„zařízením pro streamování“ se rozumí hardwarové zařízení, které zařízením koncových uživatelů přes síť předává živý nebo nahraný mediální obsah a přehrává jej v reálném čase.

---

PŘÍLOHA II

SEZNAM VÝROBKŮ SPOJENÝCH SE SPOTŘEBOU ENERGIE, NA NĚŽ SE VZTAHUJE TOTO NAŘÍZENÍ

1.

| — | bubnové sušičky a jiné sušičky prádla; |
| --- | --- |

—

bubnové sušičky a jiné sušičky prádla;

| — | elektrické trouby, včetně těch, které jsou zabudovány do sporáků; |
| --- | --- |

—

elektrické trouby, včetně těch, které jsou zabudovány do sporáků;

| — | elektrické varné desky a vařiče; |
| --- | --- |

—

elektrické varné desky a vařiče;

| — | mikrovlnné trouby, |
| --- | --- |

—

mikrovlnné trouby,

| — | opékače topinek, |
| --- | --- |

—

opékače topinek,

| — | fritézy, |
| --- | --- |

—

fritézy,

| — | kávovary, |
| --- | --- |

—

kávovary,

| — | mlýnky, |
| --- | --- |

—

mlýnky,

| — | zařízení pro otevírání nebo uzavírání nádob nebo obalů, |
| --- | --- |

—

zařízení pro otevírání nebo uzavírání nádob nebo obalů,

| — | elektrické nože, |
| --- | --- |

—

elektrické nože,

| — | jiné spotřebiče používané k vaření a jinému zpracování potravin, přípravě nápojů, čištění a údržbě oděvů, avšak s výjimkou myček nádobí pro domácnost, na něž se vztahuje nařízení Komise (EU) 2019/2022 (1), a praček pro domácnost a praček se sušičkou pro domácnost, na něž se vztahuje nařízení Komise (EU) 2019/2023 (2), |
| --- | --- |

—

jiné spotřebiče používané k vaření a jinému zpracování potravin, přípravě nápojů, čištění a údržbě oděvů, avšak s výjimkou myček nádobí pro domácnost, na něž se vztahuje nařízení Komise (EU) 2019/2022 (1), a praček pro domácnost a praček se sušičkou pro domácnost, na něž se vztahuje nařízení Komise (EU) 2019/2023 (2),

| — | spotřebiče používané ke stříhání vlasů, vysoušení vlasů, pro úpravu vlasů, elektrické kartáčky na zuby, holicí strojky, masážní spotřebiče a jiné spotřebiče pro péči o tělo, |
| --- | --- |

—

spotřebiče používané ke stříhání vlasů, vysoušení vlasů, pro úpravu vlasů, elektrické kartáčky na zuby, holicí strojky, masážní spotřebiče a jiné spotřebiče pro péči o tělo,

| — | váhy. |
| --- | --- |

—

váhy.

2.

Zařízení informačních technologií určená v první řadě pro použití v domácím prostředí, včetně tiskových zařízení, avšak s výjimkou stolních počítačů, integrovaných stolních počítačů a notebooků, na něž se vztahuje nařízení Komise (EU) č. 617/2013 (3) a serverů a datových úložišť, na něž se vztahuje nařízení Komise (EU) 2019/424 (4), jakož i elektronických displejů, na něž se vztahuje nařízení Komise (EU) 2019/2021 (5).

3.

| — | rozhlasové přijímače, |
| --- | --- |

—

rozhlasové přijímače,

| — | videokamery, |
| --- | --- |

—

videokamery,

| — | videopřehrávače, |
| --- | --- |

—

videopřehrávače,

| — | hi-fi přehrávače, |
| --- | --- |

—

hi-fi přehrávače,

| — | zesilovače zvuku, |
| --- | --- |

—

zesilovače zvuku,

| — | reproduktory, |
| --- | --- |

—

reproduktory,

| — | systémy domácího kina, |
| --- | --- |

—

systémy domácího kina,

| — | zařízení pro streamování, |
| --- | --- |

—

zařízení pro streamování,

| — | hudební nástroje, |
| --- | --- |

—

hudební nástroje,

| — | komplexní set-top-boxy a jednoduché set-top boxy, |
| --- | --- |

—

komplexní set-top-boxy a jednoduché set-top boxy,

| — | jiná zařízení pro účely záznamu nebo reprodukce zvuku nebo obrazu, včetně signálů nebo jiných technologií pro šíření zvuku a obrazu jinými než telekomunikačními prostředky, avšak s výjimkou elektronických displejů, na něž se vztahuje nařízení (EU) 2019/2021 a projektorů s mechanismy pro výměnu čoček s různou ohniskovou vzdáleností. |
| --- | --- |

—

jiná zařízení pro účely záznamu nebo reprodukce zvuku nebo obrazu, včetně signálů nebo jiných technologií pro šíření zvuku a obrazu jinými než telekomunikačními prostředky, avšak s výjimkou elektronických displejů, na něž se vztahuje nařízení (EU) 2019/2021 a projektorů s mechanismy pro výměnu čoček s různou ohniskovou vzdáleností.

4.

| — | elektrické vláčky nebo autodráhy, |
| --- | --- |

—

elektrické vláčky nebo autodráhy,

| — | herní konzole, |
| --- | --- |

—

herní konzole,

| — | sportovní vybavení, |
| --- | --- |

—

sportovní vybavení,

| — | ostatní hračky a vybavení pro volný čas. |
| --- | --- |

—

ostatní hračky a vybavení pro volný čas.

5.

| — | výškově nastavitelné stoly, |
| --- | --- |

—

výškově nastavitelné stoly,

| — | polohovatelná lůžka a židle, kromě zdravotnických prostředků a invalidních vozíků, |
| --- | --- |

—

polohovatelná lůžka a židle, kromě zdravotnických prostředků a invalidních vozíků,

| — | jiný motorově stavitelný nábytek. |
| --- | --- |

—

jiný motorově stavitelný nábytek.

6.

| — | okenice, |
| --- | --- |

—

okenice,

| — | žaluzie, |
| --- | --- |

—

žaluzie,

| — | sítě, |
| --- | --- |

—

sítě,

| — | markýzy, |
| --- | --- |

—

markýzy,

| — | pergoly, |
| --- | --- |

—

pergoly,

| — | závěsy, |
| --- | --- |

—

závěsy,

| — | dveře, |
| --- | --- |

—

dveře,

| — | brány, |
| --- | --- |

—

brány,

| — | okna, |
| --- | --- |

—

okna,

| — | střešní okna, |
| --- | --- |

—

střešní okna,

| — | jiné součásti budov ovládané pomocí motoru. |
| --- | --- |

—

jiné součásti budov ovládané pomocí motoru.

---

(1)  Nařízení Komise (EU) 2019/2022 ze dne 1. října 2019, kterým se stanoví požadavky na ekodesign myček nádobí pro domácnost podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, mění nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 a zrušuje nařízení Komise (EU) č. 1016/2010 (Úř. věst. L 315, 5.12.2019, s. 267).

1

(2)  Nařízení Komise (EU) 2019/2023 ze dne 1. října 2019, kterým se stanoví požadavky na ekodesign praček pro domácnost a praček se sušičkou pro domácnost podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, mění nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 a zrušuje nařízení Komise (EU) č. 1015/2010 (Úř. věst. L 315, 5.12.2019, s. 285).

2

(3)  Nařízení Komise (EU) č. 617/2013 ze dne 26. června 2013, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign počítačů a počítačových serverů (Úř. věst. L 175, 27.6.2013, s. 13).

3

(4)  Nařízení Komise (EU) 2019/424 ze dne 15. března 2019, kterým se stanoví požadavky na ekodesign serverů a datových úložišť podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES a kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 617/2013 (Úř. věst. L 74, 18.3.2019, s. 46).

4

(5)  Nařízení Komise (EU) 2019/2021 ze dne 1. října 2019, kterým se stanoví požadavky na ekodesign elektronických displejů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, mění nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 a zrušuje nařízení Komise (ES) č. 642/2009 (Úř. věst. L 315, 5.12.2019, s. 241).

5

---

PŘÍLOHA III

POŽADAVKY NA EKODESIGN

1.

| a) | Spotřeba energie ve vypnutém stavu:
  Spotřeba energie zařízení ve vypnutém stavu nesmí překročit 0,50 W. Dva roky od data použitelnosti tohoto nařízení nesmí spotřeba energie zařízení ve vypnutém stavu překročit 0,30 W. |
| --- | --- |

a)

Spotřeba energie ve vypnutém stavu:

Spotřeba energie zařízení ve vypnutém stavu nesmí překročit 0,50 W. Dva roky od data použitelnosti tohoto nařízení nesmí spotřeba energie zařízení ve vypnutém stavu překročit 0,30 W.

| b) | Spotřeba energie v pohotovostním režimu: | Spotřeba elektrické energie zařízení v jakémkoli stavu zabezpečujícím pouze funkci opětovné aktivace nebo zabezpečujícím pouze funkci opětovné aktivace a indikaci zapnuté funkce opětovné aktivace nesmí překročit 0,50 W. |
| --- | --- | --- |

b)

Spotřeba energie v pohotovostním režimu:

Spotřeba elektrické energie zařízení v jakémkoli stavu zabezpečujícím pouze funkci opětovné aktivace nebo zabezpečujícím pouze funkci opětovné aktivace a indikaci zapnuté funkce opětovné aktivace nesmí překročit 0,50 W.

| | Spotreba energie zariadenia v akomkoľvek stave, v ktorom sa poskytuje len zobrazenie informácií alebo stavu alebo len kombinácia funkcie opätovnej aktivácie a zobrazenia informácií alebo stavu, alebo len funkcia opätovnej aktivácie a indikácia zapnutej funkcie opätovnej aktivácie a zobrazenie informácií alebo stavu, nesmie presiahnuť 0,80 W, s výnimkou bubnových sušičiek pre domácnosť, na ktoré sa vzťahuje nariadenie Komisie (EÚ) 932/2012 (1), v prípade ktorých je táto hodnota 1,00 W. |
| --- | --- |

Spotreba energie zariadenia v akomkoľvek stave, v ktorom sa poskytuje len zobrazenie informácií alebo stavu alebo len kombinácia funkcie opätovnej aktivácie a zobrazenia informácií alebo stavu, alebo len funkcia opätovnej aktivácie a indikácia zapnutej funkcie opätovnej aktivácie a zobrazenie informácií alebo stavu, nesmie presiahnuť 0,80 W, s výnimkou bubnových sušičiek pre domácnosť, na ktoré sa vzťahuje nariadenie Komisie (EÚ) 932/2012 (1), v prípade ktorých je táto hodnota 1,00 W.

| | Zařízení připojené na síť, které má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky na tyto pohotovostní režimy, když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány. |
| --- | --- |

Zařízení připojené na síť, které má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky na tyto pohotovostní režimy, když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.

| c) | Spotřeba energie v pohotovostním režimu při připojení na síť: | Spotřeba energie zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA v pohotovostním režimu při připojení na síť nesmí překročit 8,00 W. Dva roky od data použitelnosti tohoto nařízení nesmí spotřeba energie zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA v pohotovostním režimu při připojení na síť překročit 7,00 W. |
| --- | --- | --- |

c)

Spotřeba energie v pohotovostním režimu při připojení na síť:

Spotřeba energie zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA v pohotovostním režimu při připojení na síť nesmí překročit 8,00 W. Dva roky od data použitelnosti tohoto nařízení nesmí spotřeba energie zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA v pohotovostním režimu při připojení na síť překročit 7,00 W.

| | Spotřeba energie zařízení připojených na síť jiných než zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA v pohotovostním režimu při připojení na síť nesmí překročit 2,00 W. |
| --- | --- |

Spotřeba energie zařízení připojených na síť jiných než zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA v pohotovostním režimu při připojení na síť nesmí překročit 2,00 W.

| | Mezní hodnoty spotřeby energie se nevztahují na:






  — | velkoformátové tiskárny, |
| --- | --- | --- |

Mezní hodnoty spotřeby energie se nevztahují na:

—

velkoformátové tiskárny,

| — | stolní počítače typu tenký klient, pracovní stanice, mobilní pracovní stanice a malé servery podle definice v nařízení (EU) č. 617/2013. |
| --- | --- |

—

stolní počítače typu tenký klient, pracovní stanice, mobilní pracovní stanice a malé servery podle definice v nařízení (EU) č. 617/2013.

2.

| a) | Dostupnost vypnutého stavu a pohotovostního režimu:
  Není-li to pro zamýšlené použití nevhodné, musí zařízení zajišťovat jeden nebo více z těchto stavů:






  — | vypnutý stav, |
| --- | --- | --- |

a)

Dostupnost vypnutého stavu a pohotovostního režimu:

Není-li to pro zamýšlené použití nevhodné, musí zařízení zajišťovat jeden nebo více z těchto stavů:

—

vypnutý stav,

| — | pohotovostní režim, |
| --- | --- |

—

pohotovostní režim,

| — | jiný stav, v němž nejsou překročeny platné požadavky na spotřebu energie ve vypnutém stavu nebo v pohotovostním režimu, když je zařízení připojeno k síťovému zdroji. |
| --- | --- |

—

jiný stav, v němž nejsou překročeny platné požadavky na spotřebu energie ve vypnutém stavu nebo v pohotovostním režimu, když je zařízení připojeno k síťovému zdroji.

| b) | Funkce řízení spotřeby energie u všech zařízení kromě zařízení připojených na síť:






  1) | Není-li to pro zamýšlené použití nevhodné, musí zařízení zajišťovat funkci řízení spotřeby energie. Když zařízení nezajišťuje hlavní funkci a na jeho funkcích není závislý jiný výrobek spojený se spotřebou energie, funkce řízení spotřeby energie po nejkratší možné době, která je přiměřená zamýšlenému účelu použití zařízení, automaticky přepne zařízení do jednoho z těchto stavů:






  — | pohotovostní režim, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Funkce řízení spotřeby energie u všech zařízení kromě zařízení připojených na síť:

1)

Není-li to pro zamýšlené použití nevhodné, musí zařízení zajišťovat funkci řízení spotřeby energie. Když zařízení nezajišťuje hlavní funkci a na jeho funkcích není závislý jiný výrobek spojený se spotřebou energie, funkce řízení spotřeby energie po nejkratší možné době, která je přiměřená zamýšlenému účelu použití zařízení, automaticky přepne zařízení do jednoho z těchto stavů:

—

pohotovostní režim,

| — | vypnutý stav, |
| --- | --- |

—

vypnutý stav,

| — | jiný stav, v němž nejsou překročeny platné požadavky na spotřebu energie ve vypnutém stavu nebo v pohotovostním režimu, když je zařízení připojeno k síťovému zdroji. |
| --- | --- |

—

jiný stav, v němž nejsou překročeny platné požadavky na spotřebu energie ve vypnutém stavu nebo v pohotovostním režimu, když je zařízení připojeno k síťovému zdroji.

| 2) | U kávovarů pro domácnost se doba uvedená v bodě 1 stanoví takto:






  — | u překapávacích kávovarů pro domácnost uchovávajících kávu v izolované nádobě nejvýše pět minut, |
| --- | --- | --- |

2)

U kávovarů pro domácnost se doba uvedená v bodě 1 stanoví takto:

—

u překapávacích kávovarů pro domácnost uchovávajících kávu v izolované nádobě nejvýše pět minut,

| — | u překapávacích kávovarů pro domácnost uchovávajících kávu v neizolované nádobě nejvýše 40 minut, |
| --- | --- |

—

u překapávacích kávovarů pro domácnost uchovávajících kávu v neizolované nádobě nejvýše 40 minut,

| — | u kávovarů pro domácnost jiných než překapávacích kávovarů pro domácnost nejvýše 30 minut. |
| --- | --- |

—

u kávovarů pro domácnost jiných než překapávacích kávovarů pro domácnost nejvýše 30 minut.

| 3) | U jiných zařízení nesmí doba uvedená v bodě 1 překročit 20 minut. |
| --- | --- |

3)

U jiných zařízení nesmí doba uvedená v bodě 1 překročit 20 minut.

| 4) | Funkce řízení spotřeby energie popsaná v bodě 1 musí být aktivována při uvedení zařízení na trh nebo do provozu a aktivována s počátečním nastavením poté, co je na zařízení obnoveno tovární nastavení. |
| --- | --- |

4)

Funkce řízení spotřeby energie popsaná v bodě 1 musí být aktivována při uvedení zařízení na trh nebo do provozu a aktivována s počátečním nastavením poté, co je na zařízení obnoveno tovární nastavení.

| 5) | Zařízení může uživateli nabídnout možnost deaktivovat funkci řízení spotřeby energie. V takových případech musí být uživatelé upozorněni na zvýšenou spotřebu energie v důsledku tohoto opatření. Toto upozornění musí být obsaženo v návodech k použití a v relevantních případech musí být k dispozici na displejích integrovaných do zařízení nebo k němu připojených s výjimkou displejů pro zobrazování informací nebo indikaci stavu. Tato možnost nesmí být součástí postupu instalace zařízení a musí vyžadovat, aby ji uživatel zvlášť na zařízení nastavil. |
| --- | --- |

5)

Zařízení může uživateli nabídnout možnost deaktivovat funkci řízení spotřeby energie. V takových případech musí být uživatelé upozorněni na zvýšenou spotřebu energie v důsledku tohoto opatření. Toto upozornění musí být obsaženo v návodech k použití a v relevantních případech musí být k dispozici na displejích integrovaných do zařízení nebo k němu připojených s výjimkou displejů pro zobrazování informací nebo indikaci stavu. Tato možnost nesmí být součástí postupu instalace zařízení a musí vyžadovat, aby ji uživatel zvlášť na zařízení nastavil.

| c) | Řízení spotřeby elektrické energie u zařízení připojených na síť: | Není-li to pro zamýšlené použití nevhodné, musí zařízení zajišťovat funkci řízení spotřeby energie. Když zařízení nezajišťuje hlavní funkci a na jeho funkcích není závislý jiný výrobek spojený se spotřebou energie, funkce řízení spotřeby energie po nejkratší možné době, která je přiměřená zamýšlenému účelu použití zařízení, automaticky přepne zařízení do pohotovostního režimu při připojení na síť. Tato doba nesmí překročit 20 minut. |
| --- | --- | --- |

c)

Řízení spotřeby elektrické energie u zařízení připojených na síť:

Není-li to pro zamýšlené použití nevhodné, musí zařízení zajišťovat funkci řízení spotřeby energie. Když zařízení nezajišťuje hlavní funkci a na jeho funkcích není závislý jiný výrobek spojený se spotřebou energie, funkce řízení spotřeby energie po nejkratší možné době, která je přiměřená zamýšlenému účelu použití zařízení, automaticky přepne zařízení do pohotovostního režimu při připojení na síť. Tato doba nesmí překročit 20 minut.

| | V pohotovostním režimu při připojení na síť může funkce řízení spotřeby energie automaticky přepnout zařízení do pohotovostního režimu nebo do vypnutého stavu či jiného stavu, v němž nejsou překročeny platné požadavky na spotřebu energie v pohotovostním režimu nebo ve vypnutém stavu. |
| --- | --- |

V pohotovostním režimu při připojení na síť může funkce řízení spotřeby energie automaticky přepnout zařízení do pohotovostního režimu nebo do vypnutého stavu či jiného stavu, v němž nejsou překročeny platné požadavky na spotřebu energie v pohotovostním režimu nebo ve vypnutém stavu.

| | Funkce řízení spotřeby energie musí být k dispozici pro všechny síťové porty zařízení připojeného na síť. |
| --- | --- |

Funkce řízení spotřeby energie musí být k dispozici pro všechny síťové porty zařízení připojeného na síť.

| | Pokud nejsou všechny síťové porty deaktivovány, musí být funkce řízení spotřeby energie aktivována při uvedení zařízení na trh nebo do provozu. Poté, co je na zařízení obnoveno tovární nastavení, musí být funkce řízení spotřeby energie aktivována, je-li aktivován některý ze síťových portů. |
| --- | --- |

Pokud nejsou všechny síťové porty deaktivovány, musí být funkce řízení spotřeby energie aktivována při uvedení zařízení na trh nebo do provozu. Poté, co je na zařízení obnoveno tovární nastavení, musí být funkce řízení spotřeby energie aktivována, je-li aktivován některý ze síťových portů.

| | Zařízení může uživateli nabídnout možnost deaktivovat funkci řízení spotřeby energie. V takových případech musí být uživatel upozorněn na zvýšenou spotřebu energie v důsledku tohoto opatření. Toto upozornění musí být obsaženo v návodech k použití a v relevantních případech musí být k dispozici na displejích integrovaných do zařízení nebo k němu připojených. Tato možnost nesmí být součástí postupu instalace zařízení a musí vyžadovat, aby ji uživatel zvlášť na zařízení nastavil. |
| --- | --- |

Zařízení může uživateli nabídnout možnost deaktivovat funkci řízení spotřeby energie. V takových případech musí být uživatel upozorněn na zvýšenou spotřebu energie v důsledku tohoto opatření. Toto upozornění musí být obsaženo v návodech k použití a v relevantních případech musí být k dispozici na displejích integrovaných do zařízení nebo k němu připojených. Tato možnost nesmí být součástí postupu instalace zařízení a musí vyžadovat, aby ji uživatel zvlášť na zařízení nastavil.

| | Zařízení připojené na síť jiné než zařízení HiNA musí splňovat požadavky stanovené v bodě 2 písm. b), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány. |
| --- | --- |

Zařízení připojené na síť jiné než zařízení HiNA musí splňovat požadavky stanovené v bodě 2 písm. b), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.

| d) | Možnost deaktivace bezdrátových připojení k síti:
  Všechna zařízení připojená na síť, která mohou být připojena k bezdrátové síti, musí uživateli nabízet možnost deaktivovat bezdrátová připojení k síti. Tento požadavek se nevztahuje na zařízení, která jsou pro zamýšlené použití závislá na jediném bezdrátovém síťovém připojení a nemají žádné pevné síťové připojení. |
| --- | --- |

d)

Možnost deaktivace bezdrátových připojení k síti:

Všechna zařízení připojená na síť, která mohou být připojena k bezdrátové síti, musí uživateli nabízet možnost deaktivovat bezdrátová připojení k síti. Tento požadavek se nevztahuje na zařízení, která jsou pro zamýšlené použití závislá na jediném bezdrátovém síťovém připojení a nemají žádné pevné síťové připojení.

| e) | Označení „pohotovostní režim“ a jeho překlady do všech úředních jazyků Unie se nesmí samostatně ani v kombinaci s jinými informacemi používat k popisu stavu, ve kterém zařízení nesplňuje požadavky stanovené v bodě 1 písm. b) nebo c). |
| --- | --- |

e)

Označení „pohotovostní režim“ a jeho překlady do všech úředních jazyků Unie se nesmí samostatně ani v kombinaci s jinými informacemi používat k popisu stavu, ve kterém zařízení nesplňuje požadavky stanovené v bodě 1 písm. b) nebo c).

3.

| a) | Návody k použití pro konečné uživatele a volně přístupné internetové stránky výrobců, dovozců nebo zplnomocněných zástupců musí v relevantních případech obsahovat tyto informace o všech zařízeních:






  1) | pro každý vypnutý stav, pohotovostní režim (nebo jiný stav, v němž nejsou překročeny platné požadavky na spotřebu energie pro vypnutý stav nebo pohotovostní režim) a pohotovostní režim při připojení na síť, do něhož je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby energie nebo podobnou funkcí:






  — | spotřebu energie vyjádřenou ve wattech zaokrouhlenou na jedno desetinné místo, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Návody k použití pro konečné uživatele a volně přístupné internetové stránky výrobců, dovozců nebo zplnomocněných zástupců musí v relevantních případech obsahovat tyto informace o všech zařízeních:

1)

pro každý vypnutý stav, pohotovostní režim (nebo jiný stav, v němž nejsou překročeny platné požadavky na spotřebu energie pro vypnutý stav nebo pohotovostní režim) a pohotovostní režim při připojení na síť, do něhož je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby energie nebo podobnou funkcí:

—

spotřebu energie vyjádřenou ve wattech zaokrouhlenou na jedno desetinné místo,

| — | dobu, po níž zařízení automaticky dosáhne pohotovostního režimu, vypnutého stavu nebo pohotovostního režimu při připojení na síť v minutách zaokrouhlenou na nejbližší minutu; |
| --- | --- |

—

dobu, po níž zařízení automaticky dosáhne pohotovostního režimu, vypnutého stavu nebo pohotovostního režimu při připojení na síť v minutách zaokrouhlenou na nejbližší minutu;

| 2) | spotřebu energie zařízení v pohotovostním režimu při připojení na síť, když jsou všechny pevné síťové porty připojeny a všechny bezdrátové síťové porty aktivovány, |
| --- | --- |

2)

spotřebu energie zařízení v pohotovostním režimu při připojení na síť, když jsou všechny pevné síťové porty připojeny a všechny bezdrátové síťové porty aktivovány,

| 3) | u zařízení, která potřebují externí napájecí zdroj, ale jsou uváděna na trh bez něj, poskytne výrobce, dovozce nebo zplnomocněný zástupce informace o technických vlastnostech modelu výrobku vnějšího napájecího zdroje, který má být s tímto zařízením používán; |
| --- | --- |

3)

u zařízení, která potřebují externí napájecí zdroj, ale jsou uváděna na trh bez něj, poskytne výrobce, dovozce nebo zplnomocněný zástupce informace o technických vlastnostech modelu výrobku vnějšího napájecího zdroje, který má být s tímto zařízením používán;

| 4) | pokyny k aktivaci a deaktivaci bezdrátových síťových portů. |
| --- | --- |

4)

pokyny k aktivaci a deaktivaci bezdrátových síťových portů.

Alternativně mohou být informace uvedené v bodech 1, 2 a 3 uvedeny v návodech k použití pro konečné uživatele ve formě odkazu na tyto informace na volně přístupných internetových stránkách výrobců, dovozců nebo zplnomocněných zástupců.

| b) | Technická dokumentace pro účely posuzování shody podle článku 4 musí obsahovat tyto položky:






  1) | kategorii zařízení:






  — | specifikaci, zda se jedná o zařízení připojené na síť, nebo zařízení nepřipojené na síť, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Technická dokumentace pro účely posuzování shody podle článku 4 musí obsahovat tyto položky:

1)

kategorii zařízení:

—

specifikaci, zda se jedná o zařízení připojené na síť, nebo zařízení nepřipojené na síť,

| — | u zařízení připojených na síť specifikaci, zda se jedná o zařízení HiNA, zařízení s funkcí HiNA nebo jiné zařízení připojené na síť; není-li poskytnuta žádná informace, zařízení se nepovažuje za zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA, |
| --- | --- |

—

u zařízení připojených na síť specifikaci, zda se jedná o zařízení HiNA, zařízení s funkcí HiNA nebo jiné zařízení připojené na síť; není-li poskytnuta žádná informace, zařízení se nepovažuje za zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA,

| 2) | pro každý vypnutý stav, pohotovostní režim a pohotovostní režim při připojení na síť:






  — | deklarovanou hodnotu spotřeby energie ve wattech zaokrouhlenou na jedno desetinné místo, |
| --- | --- | --- |

2)

pro každý vypnutý stav, pohotovostní režim a pohotovostní režim při připojení na síť:

—

deklarovanou hodnotu spotřeby energie ve wattech zaokrouhlenou na jedno desetinné místo,

| — | použitou metodu měření, |
| --- | --- |

—

použitou metodu měření,

| — | popis způsobu, kterým byl zvolen nebo naprogramován režim zařízení, |
| --- | --- |

—

popis způsobu, kterým byl zvolen nebo naprogramován režim zařízení,

| — | sled událostí, které vedou k dosažení stavu, ve kterém zařízení automaticky mění režimy, |
| --- | --- |

—

sled událostí, které vedou k dosažení stavu, ve kterém zařízení automaticky mění režimy,

| — | případné poznámky týkající se provozu zařízení, např. informace o tom, jak uživatel přepíná zařízení do pohotovostního režimu při připojení na síť, |
| --- | --- |

—

případné poznámky týkající se provozu zařízení, např. informace o tom, jak uživatel přepíná zařízení do pohotovostního režimu při připojení na síť,

| — | v příslušných případech implicitní dobu potřebnou k tomu, aby zařízení dosáhlo příslušného režimu nebo stavu nízké spotřeby v minutách zaokrouhlenou na nejbližší minutu; |
| --- | --- |

—

v příslušných případech implicitní dobu potřebnou k tomu, aby zařízení dosáhlo příslušného režimu nebo stavu nízké spotřeby v minutách zaokrouhlenou na nejbližší minutu;

| 3) | pro zařízení připojená na síť:






  — | počet a typ síťových portů a, s výjimkou bezdrátových síťových portů, kde se tyto porty na zařízení nacházejí; zejména se uvede, zda tentýž fyzický síťový port zahrnuje dva nebo více typů síťových portů, |
| --- | --- | --- |

3)

pro zařízení připojená na síť:

—

počet a typ síťových portů a, s výjimkou bezdrátových síťových portů, kde se tyto porty na zařízení nacházejí; zejména se uvede, zda tentýž fyzický síťový port zahrnuje dva nebo více typů síťových portů,

| — | zda jsou před uvedením zařízení na trh nebo do provozu všechny síťové porty deaktivovány, |
| --- | --- |

—

zda jsou před uvedením zařízení na trh nebo do provozu všechny síťové porty deaktivovány,

| — | zda existují porty, které jsou pro zamýšlené použití závislé na aktivním kabelovém připojení, a postup použitý k deaktivaci těchto portů, |
| --- | --- |

—

zda existují porty, které jsou pro zamýšlené použití závislé na aktivním kabelovém připojení, a postup použitý k deaktivaci těchto portů,

| — | spotřebu energie zařízení v pohotovostním režimu při připojení na síť, když jsou všechny pevné síťové porty připojeny a všechny bezdrátové síťové porty aktivovány, |
| --- | --- |

—

spotřebu energie zařízení v pohotovostním režimu při připojení na síť, když jsou všechny pevné síťové porty připojeny a všechny bezdrátové síťové porty aktivovány,

| — | pokyny k aktivaci a deaktivaci bezdrátových síťových portů; |
| --- | --- |

—

pokyny k aktivaci a deaktivaci bezdrátových síťových portů;

| 4) | pro každý typ síťového portu:






  — | dobu, po níž funkce řízení spotřeby energie přepne zařízení do pohotovostního režimu při připojení na síť, |
| --- | --- | --- |

4)

pro každý typ síťového portu:

—

dobu, po níž funkce řízení spotřeby energie přepne zařízení do pohotovostního režimu při připojení na síť,

| — | dálkový signál používaný pro opětovnou aktivaci zařízení, |
| --- | --- |

—

dálkový signál používaný pro opětovnou aktivaci zařízení,

| — | (maximální) výkonové specifikace, |
| --- | --- |

—

(maximální) výkonové specifikace,

| — | (maximální) spotřebu energie zařízení v pohotovostním režimu při připojení na síť, do kterého funkce řízení spotřeby energie přepne zařízení, jestliže je pro dálkovou aktivaci použit pouze daný port, |
| --- | --- |

—

(maximální) spotřebu energie zařízení v pohotovostním režimu při připojení na síť, do kterého funkce řízení spotřeby energie přepne zařízení, jestliže je pro dálkovou aktivaci použit pouze daný port,

| — | komunikační protokol, který zařízení používá; |
| --- | --- |

—

komunikační protokol, který zařízení používá;

| 5) | zkušební podmínky pro měření:






  — | teplotu okolí, |
| --- | --- | --- |

5)

zkušební podmínky pro měření:

—

teplotu okolí,

| — | zkušební napětí ve voltech (V) a kmitočet v hertzích (Hz), |
| --- | --- |

—

zkušební napětí ve voltech (V) a kmitočet v hertzích (Hz),

| — | celkové harmonické zkreslení elektrické rozvodné soustavy, |
| --- | --- |

—

celkové harmonické zkreslení elektrické rozvodné soustavy,

| — | popis přístrojového vybavení, nastavení a obvodů použitých pro elektrické zkoušení; |
| --- | --- |

—

popis přístrojového vybavení, nastavení a obvodů použitých pro elektrické zkoušení;

| 6) | parametry zařízení podstatné pro posuzování shody s požadavky uvedenými pro jednotlivé případy v bodě 2 písm. a), b) a c) včetně deklarované hodnoty doby potřebné k tomu, aby zařízení automaticky dosáhlo pohotovostního režimu při připojení na síť, pohotovostního režimu nebo vypnutého stavu nebo jiného stavu, v němž nejsou překročeny platné požadavky na spotřebu energie pro vypnutý stav nebo pohotovostní režim, v minutách zaokrouhlené na nejbližší minutu; |
| --- | --- |

6)

parametry zařízení podstatné pro posuzování shody s požadavky uvedenými pro jednotlivé případy v bodě 2 písm. a), b) a c) včetně deklarované hodnoty doby potřebné k tomu, aby zařízení automaticky dosáhlo pohotovostního režimu při připojení na síť, pohotovostního režimu nebo vypnutého stavu nebo jiného stavu, v němž nejsou překročeny platné požadavky na spotřebu energie pro vypnutý stav nebo pohotovostní režim, v minutách zaokrouhlené na nejbližší minutu;

| 7) | v příslušných případech musí být poskytnuto technické odůvodnění, proč požadavky uvedené v bodě 2 písm. a), b) a c) jsou pro zamýšlené použití zařízení nevhodné. Potřeba zachovat jedno nebo více síťových připojení nebo počkat na dálkový signál není považována za technické odůvodnění výjimky z požadavků stanovených v bodě 2 písm. b) v případě zařízení, které není výrobcem definováno jako zařízení připojené na síť. U požadavků stanovených v odst. 2 písm. c) musí technické odůvodnění zejména doložit, proč musí hlavní funkce zůstat vždy aktivní. Kromě toho musí být na obalu v příslušných případech výslovně uvedeno, že:






  a) | zařízení nemá pohotovostní režim nebo jiný rovnocenný stav, pokud jde o požadavky na energetickou účinnost, funkci řízení spotřeby energie nebo schopnost deaktivovat režim bezdrátových síťových připojení; |
| --- | --- | --- |

7)

v příslušných případech musí být poskytnuto technické odůvodnění, proč požadavky uvedené v bodě 2 písm. a), b) a c) jsou pro zamýšlené použití zařízení nevhodné. Potřeba zachovat jedno nebo více síťových připojení nebo počkat na dálkový signál není považována za technické odůvodnění výjimky z požadavků stanovených v bodě 2 písm. b) v případě zařízení, které není výrobcem definováno jako zařízení připojené na síť. U požadavků stanovených v odst. 2 písm. c) musí technické odůvodnění zejména doložit, proč musí hlavní funkce zůstat vždy aktivní. Kromě toho musí být na obalu v příslušných případech výslovně uvedeno, že:

a)

zařízení nemá pohotovostní režim nebo jiný rovnocenný stav, pokud jde o požadavky na energetickou účinnost, funkci řízení spotřeby energie nebo schopnost deaktivovat režim bezdrátových síťových připojení;

| b) | spotřeba energie zařízení bude pravděpodobně vyšší než u jiných modelů zařízení, které tyto funkční požadavky splňují; |
| --- | --- |

b)

spotřeba energie zařízení bude pravděpodobně vyšší než u jiných modelů zařízení, které tyto funkční požadavky splňují;

| 8) | popis hlavních funkcí zařízení. |
| --- | --- |

8)

popis hlavních funkcí zařízení.

---

(1)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 932/2012 z 3. októbra 2012, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokiaľ ide o požiadavky na ekodizajn bubnových sušičiek pre domácnosť (Ú. v. EÚ L 278, 12.10.2012, s. 1).

1

---

PŘÍLOHA IV

METODY MĚŘENÍ A VÝPOČTY

Měření a výpočty se provádějí za použití harmonizovaných norem, jejichž referenční čísla byla za tímto účelem zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie, nebo jiných spolehlivých, přesných a reprodukovatelných metod, které zohledňují obecně uznávaný současný stav techniky.

Při zkoušení zařízení připojeného na síť se použijí tyto obecné podmínky:

| a) | K měření spotřeby energie v pohotovostním režimu zařízení připojeného na síť, které má takový režim, musí být všechny síťové porty jednotky podle případu deaktivovány nebo odpojeny. |
| --- | --- |

a)

K měření spotřeby energie v pohotovostním režimu zařízení připojeného na síť, které má takový režim, musí být všechny síťové porty jednotky podle případu deaktivovány nebo odpojeny.

| b) | Pokud je zařízení pro zamýšlené použití závislé na aktivním kabelovém připojení k jednomu nebo více síťovým portům, je povolena ruční deaktivace těchto síťových portů namísto odpojení kabelu. |
| --- | --- |

b)

Pokud je zařízení pro zamýšlené použití závislé na aktivním kabelovém připojení k jednomu nebo více síťovým portům, je povolena ruční deaktivace těchto síťových portů namísto odpojení kabelu.

| c) | Pro měření spotřeby energie v pohotovostním režimu při připojení na síť a pro zkoušení funkce řízení spotřeby energie se použije tento postup:






  1) | Jestliže má zařízení jeden typ síťového portu a jestliže jsou k dispozici dva nebo více portů uvedeného typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a připojí se k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu. Jestliže má zařízení více bezdrátových síťových portů stejného typu, musí být ostatní bezdrátové porty, pokud je to možné, deaktivovány. Jestliže má zařízení více bezdrátových síťových portů stejného typu, musí se ostatní síťové porty odpojit. Je-li k dispozici pouze jeden síťový port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu.
  Zkoušená jednotka se zapne. Zařízení, které poskytuje dálkový signál pro opětovnou aktivaci zkoušené jednotky, se připojí k příslušné síti, zapne se a je připraveno vyslat signál, když to bude potřeba. Jakmile je zkoušená jednotka zapnuta a řádně funguje, je povoleno přejít do pohotovostního režimu při připojení na síť a měří se spotřeba energie. Poté se do jednotky přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je zařízení opětovně aktivováno. |
| --- | --- | --- |

c)

Pro měření spotřeby energie v pohotovostním režimu při připojení na síť a pro zkoušení funkce řízení spotřeby energie se použije tento postup:

1)

Jestliže má zařízení jeden typ síťového portu a jestliže jsou k dispozici dva nebo více portů uvedeného typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a připojí se k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu. Jestliže má zařízení více bezdrátových síťových portů stejného typu, musí být ostatní bezdrátové porty, pokud je to možné, deaktivovány. Jestliže má zařízení více bezdrátových síťových portů stejného typu, musí se ostatní síťové porty odpojit. Je-li k dispozici pouze jeden síťový port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu.

Zkoušená jednotka se zapne. Zařízení, které poskytuje dálkový signál pro opětovnou aktivaci zkoušené jednotky, se připojí k příslušné síti, zapne se a je připraveno vyslat signál, když to bude potřeba. Jakmile je zkoušená jednotka zapnuta a řádně funguje, je povoleno přejít do pohotovostního režimu při připojení na síť a měří se spotřeba energie. Poté se do jednotky přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je zařízení opětovně aktivováno.

| 2) | Jestliže má zařízení více než jeden typ síťového portu, pro každý typ síťového portu se opakuje následující postup. Jsou-li k dispozici dva nebo více síťových portů určitého typu, vybere se náhodně jeden port z každého typu síťového portu a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu.
  Je-li pro určitý typ síťového portu k dispozici pouze jeden port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu. Nevyužité pevné síťové porty musí být odpojeny a nevyužité bezdrátové porty musí být deaktivovány.
  Zkoušená jednotka se zapne. Zařízení, které poskytuje dálkový signál pro opětovnou aktivaci zkoušené jednotky, se připojí k příslušné síti, zapne se a je připraveno vyslat signál, když to bude potřeba. Jakmile je zkoušená jednotka zapnuta a řádně funguje, je povoleno přejít do pohotovostního režimu při připojení na síť a měří se spotřeba energie. Poté se do jednotky přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je zařízení opětovně aktivováno. Pokud je jeden fyzický síťový port společný pro dva nebo více typů (logických) síťových portů, opakuje se tento postup pro každý typ logického síťového portu, přičemž ostatní logické síťové porty jsou logicky odpojeny. |
| --- | --- |

2)

Jestliže má zařízení více než jeden typ síťového portu, pro každý typ síťového portu se opakuje následující postup. Jsou-li k dispozici dva nebo více síťových portů určitého typu, vybere se náhodně jeden port z každého typu síťového portu a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu.

Je-li pro určitý typ síťového portu k dispozici pouze jeden port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu. Nevyužité pevné síťové porty musí být odpojeny a nevyužité bezdrátové porty musí být deaktivovány.

Zkoušená jednotka se zapne. Zařízení, které poskytuje dálkový signál pro opětovnou aktivaci zkoušené jednotky, se připojí k příslušné síti, zapne se a je připraveno vyslat signál, když to bude potřeba. Jakmile je zkoušená jednotka zapnuta a řádně funguje, je povoleno přejít do pohotovostního režimu při připojení na síť a měří se spotřeba energie. Poté se do jednotky přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je zařízení opětovně aktivováno. Pokud je jeden fyzický síťový port společný pro dva nebo více typů (logických) síťových portů, opakuje se tento postup pro každý typ logického síťového portu, přičemž ostatní logické síťové porty jsou logicky odpojeny.

| d) | U všech typů kávovarů pro domácnost se měření provede po dokončení posledního cyklu přípravy nebo v příslušných případech po dokončení procesu odstraňování vodního kamene, automatického čištění nebo jakékoli operace provedené uživatelem, pokud nebylo spuštěno varování vyžadující zásah uživatele, aby se zabránilo možnému poškození nebo nehodě. |
| --- | --- |

d)

U všech typů kávovarů pro domácnost se měření provede po dokončení posledního cyklu přípravy nebo v příslušných případech po dokončení procesu odstraňování vodního kamene, automatického čištění nebo jakékoli operace provedené uživatelem, pokud nebylo spuštěno varování vyžadující zásah uživatele, aby se zabránilo možnému poškození nebo nehodě.

---

PŘÍLOHA V

POSTUP OVĚŘOVÁNÍ PRO ÚČELY DOHLEDU NAD TRHEM

Tolerance pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování deklarovaných hodnot orgány členského státu. Tyto tolerance nesmí být jakkoli použity výrobcem, dovozcem nebo pověřeným zástupcem jako přípustné tolerance ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti.

Pokud určitý model není ve shodě s požadavky stanovenými v čl. 6 prvním pododstavci tohoto nařízení, považuje se daný model a všechny rovnocenné modely za nevyhovující.

V rámci ověřování, zda určitý model zařízení vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES, uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:

| 1. | Orgány členského státu provedou ověření na jediném kuse daného modelu. |
| --- | --- |

1.

Orgány členského státu provedou ověření na jediném kuse daného modelu.

| 2. | Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže jsou splněny všechny tyto podmínky:






  a) | hodnoty uvedené v technické dokumentaci podle bodu 2 přílohy IV směrnice 2009/125/ES (deklarované hodnoty) a v příslušných případech hodnoty použité k jejich výpočtu nejsou pro výrobce, dovozce nebo zplnomocněného zástupce příznivější než výsledky odpovídajících měření provedených podle bodu 2 písmene g) uvedené přílohy; |
| --- | --- | --- |

2.

Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže jsou splněny všechny tyto podmínky:

a)

hodnoty uvedené v technické dokumentaci podle bodu 2 přílohy IV směrnice 2009/125/ES (deklarované hodnoty) a v příslušných případech hodnoty použité k jejich výpočtu nejsou pro výrobce, dovozce nebo zplnomocněného zástupce příznivější než výsledky odpovídajících měření provedených podle bodu 2 písmene g) uvedené přílohy;

| b) | deklarované hodnoty splňují veškeré požadavky stanovené v tomto nařízení a žádné požadované informace o výrobku zveřejněné výrobcem, dovozcem nebo zplnomocněným zástupcem neobsahují hodnoty, které jsou pro výrobce, dovozce nebo zplnomocněného zástupce příznivější než deklarované hodnoty; |
| --- | --- |

b)

deklarované hodnoty splňují veškeré požadavky stanovené v tomto nařízení a žádné požadované informace o výrobku zveřejněné výrobcem, dovozcem nebo zplnomocněným zástupcem neobsahují hodnoty, které jsou pro výrobce, dovozce nebo zplnomocněného zástupce příznivější než deklarované hodnoty;

| c) | při kontrole předmětného kusu daného modelu ze strany orgánů členských států výrobce, dovozce nebo zplnomocněný zástupce zavedl systém, který splňuje požadavky uvedené v čl. 6 druhém pododstavci; |
| --- | --- |

c)

při kontrole předmětného kusu daného modelu ze strany orgánů členských států výrobce, dovozce nebo zplnomocněný zástupce zavedl systém, který splňuje požadavky uvedené v čl. 6 druhém pododstavci;

| d) | při kontrole předmětného kusu daného modelu ze strany orgánů členských států tento kus splňuje funkční požadavky uvedené v bodě 2 přílohy III a požadavky na informace uvedené v bodě 3 přílohy III; |
| --- | --- |

d)

při kontrole předmětného kusu daného modelu ze strany orgánů členských států tento kus splňuje funkční požadavky uvedené v bodě 2 přílohy III a požadavky na informace uvedené v bodě 3 přílohy III;

| e) | při zkoušení předmětného kusu daného modelu ze strany orgánů členského státu jsou zjištěné hodnoty (hodnoty příslušných parametrů naměřené při zkoušení a hodnoty vypočítané z těchto měření) v souladu s příslušnými tolerancemi pro ověřování uvedenými v tabulce 1. |
| --- | --- |

e)

při zkoušení předmětného kusu daného modelu ze strany orgánů členského státu jsou zjištěné hodnoty (hodnoty příslušných parametrů naměřené při zkoušení a hodnoty vypočítané z těchto měření) v souladu s příslušnými tolerancemi pro ověřování uvedenými v tabulce 1.

| 3. | Nejsou-li splněny podmínky stanovené v bodě 2 písm. a), b), c) nebo d), má se za to, že daný model ani žádné rovnocenné modely nejsou v souladu s tímto nařízením. |
| --- | --- |

3.

Nejsou-li splněny podmínky stanovené v bodě 2 písm. a), b), c) nebo d), má se za to, že daný model ani žádné rovnocenné modely nejsou v souladu s tímto nařízením.

| 4. | Není-li splněna podmínka stanovená v bodě 2 písm. e), vyberou orgány členského státu ke zkoušení tři další kusy téhož modelu. Alternativně mohou tyto tři kusy být vybrány z jednoho nebo více rovnocenných modelů. |
| --- | --- |

4.

Není-li splněna podmínka stanovená v bodě 2 písm. e), vyberou orgány členského státu ke zkoušení tři další kusy téhož modelu. Alternativně mohou tyto tři kusy být vybrány z jednoho nebo více rovnocenných modelů.

| 5. | Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže je u těchto tří kusů aritmetický průměr zjištěných hodnot v souladu s příslušnými tolerancemi pro ověřování stanovenými v tabulce 1. |
| --- | --- |

5.

Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže je u těchto tří kusů aritmetický průměr zjištěných hodnot v souladu s příslušnými tolerancemi pro ověřování stanovenými v tabulce 1.

| 6. | Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 5, pak daný model ani žádné rovnocenné modely nejsou v souladu s tímto nařízením. |
| --- | --- |

6.

Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 5, pak daný model ani žádné rovnocenné modely nejsou v souladu s tímto nařízením.

| 7. | Neprodleně po přijetí rozhodnutí o tom, že podle bodu 3 nebo 6 nebo druhého pododstavce této přílohy daný model požadavkům nevyhovuje, poskytnou orgány členského státu všechny relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi. |
| --- | --- |

7.

Neprodleně po přijetí rozhodnutí o tom, že podle bodu 3 nebo 6 nebo druhého pododstavce této přílohy daný model požadavkům nevyhovuje, poskytnou orgány členského státu všechny relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi.

Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v příloze IV.

U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze tolerance pro ověřování stanovené v tabulce 1 níže a pouze postup popsaný v bodech 1 až 7. Pro parametry v tabulce 1 se nepoužijí žádné jiné tolerance, například tolerance stanovené v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření.

Tabulka 1

Tolerance pro ověřování

| Parametry | Tolerance pro ověřování |
| --- | --- |
| Spotřeba energie ve vypnutém stavu | Zjištěná hodnota (*1) nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 0,10 W. |
| Spotřeba energie v pohotovostním režimu | Zjištěná hodnota (*1) nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 0,10 W. |
| Spotřeba energie v pohotovostním režimu při připojení na síť | Zjištěná hodnota (*1) nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 0,10 W, je-li deklarovaná hodnota nižší než 1 W, a o více než 10 % v ostatních případech. |
| Doba potřebná k tomu, aby zařízení dosáhlo příslušného režimu nebo stavu s nízkou spotřebou energie | Zjištěná hodnota (*1) nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 10 %. |

Parametry

Tolerance pro ověřování

Spotřeba energie ve vypnutém stavu

Zjištěná hodnota (*1) nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 0,10 W.

Spotřeba energie v pohotovostním režimu

Zjištěná hodnota (*1) nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 0,10 W.

Spotřeba energie v pohotovostním režimu při připojení na síť

Zjištěná hodnota (*1) nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 0,10 W, je-li deklarovaná hodnota nižší než 1 W, a o více než 10 % v ostatních případech.

Doba potřebná k tomu, aby zařízení dosáhlo příslušného režimu nebo stavu s nízkou spotřebou energie

Zjištěná hodnota (*1) nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 10 %.

---

(*1)  V případě zkoušení tří dalších kusů podle bodu 4 se zjištěnou hodnotou rozumí aritmetický průměr hodnot zjištěných u těchto tří dalších kusů.

---

PŘÍLOHA VI

REFERENČNÍ HODNOTY

V době vstupu tohoto nařízení v platnost byla nejlepší dostupná technologie na trhu, pokud jde o spotřebu energie ve vypnutém stavu, pohotovostním režimu a pohotovostním režimu při připojení na síť, zjištěna takto:

| a) | Vypnutý stav: 0 W – 0,2 W s hardwarovým vypínačem na primární straně v závislosti mimo jiné na parametrech, které se týkají elektromagnetické kompatibility podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/30/EU (1). |
| --- | --- |

a)

Vypnutý stav: 0 W – 0,2 W s hardwarovým vypínačem na primární straně v závislosti mimo jiné na parametrech, které se týkají elektromagnetické kompatibility podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/30/EU (1).

| b) | Pohotovostní režim: 0,1 W s funkcí opětovné aktivace; 0,1 W s jednoduchým nebo úsporným displejem pro zobrazování informací nebo indikaci stavu pomocí LED diod (větší displeje – např. pro hodiny – vyžadují větší výkon). |
| --- | --- |

b)

Pohotovostní režim: 0,1 W s funkcí opětovné aktivace; 0,1 W s jednoduchým nebo úsporným displejem pro zobrazování informací nebo indikaci stavu pomocí LED diod (větší displeje – např. pro hodiny – vyžadují větší výkon).

| c) | Pohotovostní režim při připojení na síť: 3 W pro zařízení HiNA, 1 W nebo méně u zařízení jiných než HiNA. |
| --- | --- |

c)

Pohotovostní režim při připojení na síť: 3 W pro zařízení HiNA, 1 W nebo méně u zařízení jiných než HiNA.

---

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/30/EU ze dne 26. února 2014 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se elektromagnetické kompatibility (Úř. věst. L 96, 29.3.2014, s. 79).

---