# Euroopan unionin L 110/2023

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 110 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 66. vuosikerta25. huhtikuu 2023 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 110

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

66. vuosikerta25. huhtikuu 2023

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2023/850, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2023, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun asetuksen (EU) 2018/1806 muuttamisesta (Kosovo) | 1 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2023/851, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2023, asetuksen (EU) 2019/631 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse uusien henkilöautojen ja uusien kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästönormien kiristämisestä unionin kunnianhimoisempien ilmastotavoitteiden mukaisesti (
  1
  ) | 5 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2023/852, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2023, päätöksen (EU) 2015/1814 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmän markkinavakausvarantoon lisättävien päästöoikeuksien määrästä vuoteen 2030 saakka (
  1
  ) | 21 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2023/850, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2023, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun asetuksen (EU) 2018/1806 muuttamisesta (Kosovo)

1

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2023/851, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2023, asetuksen (EU) 2019/631 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse uusien henkilöautojen ja uusien kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästönormien kiristämisestä unionin kunnianhimoisempien ilmastotavoitteiden mukaisesti (
  1
  )

1

5

PÄÄTÖKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2023/852, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2023, päätöksen (EU) 2015/1814 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmän markkinavakausvarantoon lisättävien päästöoikeuksien määrästä vuoteen 2030 saakka (
  1
  )

1

21

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/853, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2023, Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 267/2012 täytäntöönpanosta | 25 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (YUTP) 2023/854, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2023, Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2010/413/YUTP muuttamisesta | 28 |
| | * | Neuvoston päätös (YUTP) 2023/855, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2023, Moldovassa toteutettavasta Euroopan unionin kumppanuusoperaatiosta (EUPM Moldova) | 30 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/856, annettu 18 päivänä huhtikuuta 2023, eurooppalaisen kansalaisaloitteen Suurnopeusjunaverkko kaikkien Euroopan pääkaupunkien ja eurooppalaisten yhdistämiseksi rekisteröintipyynnöstä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/788 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2023) 2617) | 37 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/853, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2023, Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 267/2012 täytäntöönpanosta

25

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (YUTP) 2023/854, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2023, Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2010/413/YUTP muuttamisesta

28

*

Neuvoston päätös (YUTP) 2023/855, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2023, Moldovassa toteutettavasta Euroopan unionin kumppanuusoperaatiosta (EUPM Moldova)

30

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/856, annettu 18 päivänä huhtikuuta 2023, eurooppalaisen kansalaisaloitteen Suurnopeusjunaverkko kaikkien Euroopan pääkaupunkien ja eurooppalaisten yhdistämiseksi rekisteröintipyynnöstä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/788 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2023) 2617)

(tiedoksiannettu numerolla C(2023) 2617)

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 25.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 110/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 110/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2023/850,

annettu 19 päivänä huhtikuuta 2023,

luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun asetuksen (EU) 2018/1806 muuttamisesta (Kosovo (*1))

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2018/1806 (2) luetellaan kolmannet maat, joiden kansalaisilla on oltava viisumi jäsenvaltioiden ulkorajoja ylittäessään, ja kolmannet maat, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske. Kyseisen asetuksen liitteissä I ja II olevien kolmansien maiden luetteloiden sisällön olisi oltava kyseisessä asetuksessa säädettyjen perusteiden mukainen ja pysyttävä sellaisena. Viittaukset kolmansiin maihin, joiden tilanne on muuttunut näiden perusteiden osalta, olisi tarvittaessa siirrettävä liitteestä toiseen. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2018/1806 (2) luetellaan kolmannet maat, joiden kansalaisilla on oltava viisumi jäsenvaltioiden ulkorajoja ylittäessään, ja kolmannet maat, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske. Kyseisen asetuksen liitteissä I ja II olevien kolmansien maiden luetteloiden sisällön olisi oltava kyseisessä asetuksessa säädettyjen perusteiden mukainen ja pysyttävä sellaisena. Viittaukset kolmansiin maihin, joiden tilanne on muuttunut näiden perusteiden osalta, olisi tarvittaessa siirrettävä liitteestä toiseen.

| (2) | Perusteista, jotka olisi otettava huomioon määritettäessä tapauskohtaisen arvioinnin perusteella kolmannet maat, joiden kansalaisilta vaaditaan viisumi, ja maat, joiden kansalaiset on vapautettu viisumipakosta, säädetään asetuksen (EU) 2018/1806 1 artiklassa. Kyseisiin perusteisiin kuuluvat laiton maahanmuutto, yleinen järjestys ja turvallisuus, taloudelliset edut erityisesti matkailun ja ulkomaankaupan kannalta sekä unionin ulkosuhteet näiden kolmansien maiden kanssa erityisesti ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin liittyvien seikkojen sekä alueelliseen yhtenäisyyteen ja vastavuoroisuuteen liittyvien seikkojen osalta. |
| --- | --- |

(2)

Perusteista, jotka olisi otettava huomioon määritettäessä tapauskohtaisen arvioinnin perusteella kolmannet maat, joiden kansalaisilta vaaditaan viisumi, ja maat, joiden kansalaiset on vapautettu viisumipakosta, säädetään asetuksen (EU) 2018/1806 1 artiklassa. Kyseisiin perusteisiin kuuluvat laiton maahanmuutto, yleinen järjestys ja turvallisuus, taloudelliset edut erityisesti matkailun ja ulkomaankaupan kannalta sekä unionin ulkosuhteet näiden kolmansien maiden kanssa erityisesti ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin liittyvien seikkojen sekä alueelliseen yhtenäisyyteen ja vastavuoroisuuteen liittyvien seikkojen osalta.

| (3) | Kosovo on täyttänyt viisumivapautta koskevan etenemissuunnitelmansa vaatimukset. Useilla asetuksen (EU) 2018/1806 1 artiklassa luetelluilla perusteilla on aiheellista vapauttaa Kosovon myöntämien passien haltijat viisumipakosta heidän matkustaessaan jäsenvaltioiden alueelle. Viisumivapaudella varmistetaan, että koko Länsi-Balkanin alueeseen sovelletaan samaa viisumijärjestelmää. |
| --- | --- |

(3)

Kosovo on täyttänyt viisumivapautta koskevan etenemissuunnitelmansa vaatimukset. Useilla asetuksen (EU) 2018/1806 1 artiklassa luetelluilla perusteilla on aiheellista vapauttaa Kosovon myöntämien passien haltijat viisumipakosta heidän matkustaessaan jäsenvaltioiden alueelle. Viisumivapaudella varmistetaan, että koko Länsi-Balkanin alueeseen sovelletaan samaa viisumijärjestelmää.

| (4) | Sen vuoksi Kosovo olisi siirrettävä asetuksen (EU) 2018/1806 liitteessä I olevasta 2 osasta liitteessä II olevaan 4 osaan. Viisumivapautta olisi sovellettava ainoastaan henkilöihin, joilla on Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) standardien mukainen Kosovon myöntämä biometrinen passi. Viisumivapautta ei pitäisi soveltaa ennen sitä päivää, jona Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1240 (3) perustettu EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmä (ETIAS) otetaan käyttöön, tai ennen 1 päivää tammikuuta 2024, sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi Kosovo olisi siirrettävä asetuksen (EU) 2018/1806 liitteessä I olevasta 2 osasta liitteessä II olevaan 4 osaan. Viisumivapautta olisi sovellettava ainoastaan henkilöihin, joilla on Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) standardien mukainen Kosovon myöntämä biometrinen passi. Viisumivapautta ei pitäisi soveltaa ennen sitä päivää, jona Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1240 (3) perustettu EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmä (ETIAS) otetaan käyttöön, tai ennen 1 päivää tammikuuta 2024, sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi.

| (5) | Ennen sitä päivää, jona viisumivapautta tosiasiallisesti sovelletaan, on tärkeää tehdä tarvittaessa takaisinottosopimukset tai -järjestelyt niiden jäsenvaltioiden kanssa, joilla ei vielä ole tällaista sopimusta tai järjestelyä, rajoittamatta jäsenvaltioiden kantaa Kosovon asemaan. Kun kyseiset sopimukset tai järjestelyt on tehty, Kosovon on määrä panna ne täysimääräisesti täytäntöön noudattaen 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehdyn pakolaisten oikeusasemaa koskevan yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna 31 päivänä tammikuuta 1967 tehdyllä New Yorkin pöytäkirjalla, sisältämää palauttamiskiellon periaatetta. |
| --- | --- |

(5)

Ennen sitä päivää, jona viisumivapautta tosiasiallisesti sovelletaan, on tärkeää tehdä tarvittaessa takaisinottosopimukset tai -järjestelyt niiden jäsenvaltioiden kanssa, joilla ei vielä ole tällaista sopimusta tai järjestelyä, rajoittamatta jäsenvaltioiden kantaa Kosovon asemaan. Kun kyseiset sopimukset tai järjestelyt on tehty, Kosovon on määrä panna ne täysimääräisesti täytäntöön noudattaen 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehdyn pakolaisten oikeusasemaa koskevan yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna 31 päivänä tammikuuta 1967 tehdyllä New Yorkin pöytäkirjalla, sisältämää palauttamiskiellon periaatetta.

| (6) | Kosovo on edistynyt merkittävästi viisumivapautta koskevan etenemissuunnitelmansa II luvun kaikissa asiakokonaisuuksissa. Hyvin hallitun muuttoliikkeen ja turvallisen ympäristön varmistamiseksi Kosovon olisi edelleen pyrittävä mukauttamaan viisumipolitiikkansa unionin viisumipolitiikan kanssa. |
| --- | --- |

(6)

Kosovo on edistynyt merkittävästi viisumivapautta koskevan etenemissuunnitelmansa II luvun kaikissa asiakokonaisuuksissa. Hyvin hallitun muuttoliikkeen ja turvallisen ympäristön varmistamiseksi Kosovon olisi edelleen pyrittävä mukauttamaan viisumipolitiikkansa unionin viisumipolitiikan kanssa.

| (7) | Viisumivapaus edellyttää viisumivapautta koskevan etenemissuunnitelman vaatimusten täytäntöönpanon jatkamista Kosovon kanssa. Komission on määrä seurata aktiivisesti kyseisten vaatimusten täytäntöönpanoa ja viisumipolitiikan yhdenmukaistamista asetuksen (EU) 2018/1806 mukaisella keskeyttämismekanismilla. Unioni voi keskeyttää viisumivapauden kyseisen mekanismin mukaisesti, jos siinä vahvistetut edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(7)

Viisumivapaus edellyttää viisumivapautta koskevan etenemissuunnitelman vaatimusten täytäntöönpanon jatkamista Kosovon kanssa. Komission on määrä seurata aktiivisesti kyseisten vaatimusten täytäntöönpanoa ja viisumipolitiikan yhdenmukaistamista asetuksen (EU) 2018/1806 mukaisella keskeyttämismekanismilla. Unioni voi keskeyttää viisumivapauden kyseisen mekanismin mukaisesti, jos siinä vahvistetut edellytykset täyttyvät.

| (8) | Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (4) mukaisesti; Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin. |
| --- | --- |

(8)

Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (4) mukaisesti; Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

| (9) | Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (5) ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY (6) 1 artiklan B kohdassa tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(9)

Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (5) ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY (6) 1 artiklan B kohdassa tarkoitettuun alaan.

| (10) | Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (7) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan B kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (8) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(10)

Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (7) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan B kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (8) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

| (11) | Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (9) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan B kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU (10) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(11)

Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (9) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan B kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU (10) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

| (12) | Kyproksen osalta tämä asetus on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 1 kohdassa ja Bulgarian ja Romanian osalta vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös, |
| --- | --- |

(12)

Kyproksen osalta tämä asetus on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 1 kohdassa ja Bulgarian ja Romanian osalta vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EU) 2018/1806 seuraavasti:

| 1) | poistetaan liitteessä I olevasta 2 osasta seuraava teksti:






  ”– | Kosovo sellaisena kuin se määritellään Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston 10 päivänä kesäkuuta 1999 hyväksymässä päätöslauselmassa 1244”; |
| --- | --- | --- |

1)

poistetaan liitteessä I olevasta 2 osasta seuraava teksti:

”–

Kosovo sellaisena kuin se määritellään Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston 10 päivänä kesäkuuta 1999 hyväksymässä päätöslauselmassa 1244”;

| 2) | lisätään liitteessä II olevaan 4 osaan seuraava teksti:

  ”Kosovo (*2)
   (*3)
   (*4)


  (*2)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/1999 ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen."


  (*3)  Viisumivapaus koskee ainoastaan henkilöitä, joilla on Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) standardien mukainen Kosovon myöntämä biometrinen passi."


  (*4)  Viisumivapautta sovelletaan siitä päivästä, jona Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) perustamisesta ja asetusten (EU) N:o 1077/2011, (EU) N:o 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 ja (EU) 2017/2226 muuttamisesta 12 päivänä syyskuuta 2018 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1240 (EUVL L 236, 19.9.2018, s. 1) perustettu EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmä (ETIAS) otetaan käyttöön, tai 1 päivästä tammikuuta 2024, sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi.”." |
| --- | --- |

2)

lisätään liitteessä II olevaan 4 osaan seuraava teksti:

”Kosovo (*2)
   (*3)
   (*4)

(*2)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/1999 ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen."

(*3)  Viisumivapaus koskee ainoastaan henkilöitä, joilla on Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) standardien mukainen Kosovon myöntämä biometrinen passi."

(*4)  Viisumivapautta sovelletaan siitä päivästä, jona Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) perustamisesta ja asetusten (EU) N:o 1077/2011, (EU) N:o 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 ja (EU) 2017/2226 muuttamisesta 12 päivänä syyskuuta 2018 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1240 (EUVL L 236, 19.9.2018, s. 1) perustettu EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmä (ETIAS) otetaan käyttöön, tai 1 päivästä tammikuuta 2024, sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi.”."

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.

Tehty Strasbourgissa 19 päivänä huhtikuuta 2023.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ROSWALL

---

(*1)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/1999 ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

*1

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 28. maaliskuuta 2019 (EUVL C 108, 26.3.2021, s. 877), ja neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta, vahvistettu 9. maaliskuuta 2023 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 18. huhtikuuta 2023 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1806, annettu 14 päivänä marraskuuta 2018, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske (EUVL L 303, 28.11.2018, s. 39).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1240, annettu 12 päivänä syyskuuta 2018, Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) perustamisesta ja asetusten (EU) N:o 1077/2011, (EU) N:o 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 ja (EU) 2017/2226 muuttamisesta (EUVL L 236, 19.9.2018, s. 1).

3

(4)  Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

4

(5)  
  EUVL L 176, 10.7.1999, s. 36.

5

(6)  Neuvoston päätös 1999/437/EY, tehty 17 päivänä toukokuuta 1999, tietyistä Euroopan unionin neuvoston, Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä (EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31).

6

(7)  
  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52.

7

(8)  Neuvoston päätös 2008/146/EY, tehty 28 päivänä tammikuuta 2008, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen, Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EUVL L 53, 27.2.2008, s. 1).

8

(9)  
  EUVL L 160, 18.6.2011, s. 21.

9

(10)  Neuvoston päätös 2011/350/EU, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2011, Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen, joka koskee Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä tehtävän pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta, siltä osin kuin kyse on tarkastusten poistamisesta sisärajoilta ja henkilöiden liikkumisesta rajojen yli (EUVL L 160, 18.6.2011, s. 19).

10

---

| 25.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 110/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 110/5

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2023/851,

annettu 19 päivänä huhtikuuta 2023,

asetuksen (EU) 2019/631 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse uusien henkilöautojen ja uusien kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästönormien kiristämisestä unionin kunnianhimoisempien ilmastotavoitteiden mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) nojalla 12 päivänä joulukuuta 2015 hyväksytty Pariisin sopimus (4), jäljempänä ’Pariisin sopimus’, tuli voimaan 4 päivänä marraskuuta 2016. Pariisin sopimuksen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle 2 celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin ja että jatketaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin. Kyseistä sitoumusta on vahvistettu 13 päivänä marraskuuta 2021 hyväksymällä UNFCCC:n nojalla Glasgow’n ilmastosopimus, jossa Pariisin sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva UNFCCC:n osapuolten konferenssi toteaa, että ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat huomattavasti pienemmät, jos lämpötila nousee 2 celsiusasteen sijasta 1,5 celsiusasteella, ja päättää jatkaa toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen. |
| --- | --- |

(1)

Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) nojalla 12 päivänä joulukuuta 2015 hyväksytty Pariisin sopimus (4), jäljempänä ’Pariisin sopimus’, tuli voimaan 4 päivänä marraskuuta 2016. Pariisin sopimuksen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle 2 celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin ja että jatketaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin. Kyseistä sitoumusta on vahvistettu 13 päivänä marraskuuta 2021 hyväksymällä UNFCCC:n nojalla Glasgow’n ilmastosopimus, jossa Pariisin sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva UNFCCC:n osapuolten konferenssi toteaa, että ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat huomattavasti pienemmät, jos lämpötila nousee 2 celsiusasteen sijasta 1,5 celsiusasteella, ja päättää jatkaa toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen.

| (2) | Ilmastoon ja ympäristöön liittyviin haasteisiin vastaaminen ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttaminen ovat keskeisellä sijalla komission 11 päivänä joulukuuta 2019 hyväksymässä tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, jäljempänä ’Euroopan vihreän kehityksen ohjelma’. Euroopan parlamentti vaati Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 15 päivänä tammikuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa (5), että tarvittava siirtymä ilmastoneutraaliin yhteiskuntaan toteutetaan viimeistään vuonna 2050, ja julisti ilmasto- ja ympäristöhätätilasta 28 päivänä marraskuuta 2019 antamassaan päätöslauselmassa ilmasto- ja ympäristöhätätilan (6). Covid-19-pandemian erittäin vakavat vaikutukset unionin kansalaisten terveyteen ja taloudelliseen hyvinvointiin ovat entisestään lisänneet Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tarpeellisuutta ja arvoa. |
| --- | --- |

(2)

Ilmastoon ja ympäristöön liittyviin haasteisiin vastaaminen ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttaminen ovat keskeisellä sijalla komission 11 päivänä joulukuuta 2019 hyväksymässä tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, jäljempänä ’Euroopan vihreän kehityksen ohjelma’. Euroopan parlamentti vaati Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 15 päivänä tammikuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa (5), että tarvittava siirtymä ilmastoneutraaliin yhteiskuntaan toteutetaan viimeistään vuonna 2050, ja julisti ilmasto- ja ympäristöhätätilasta 28 päivänä marraskuuta 2019 antamassaan päätöslauselmassa ilmasto- ja ympäristöhätätilan (6). Covid-19-pandemian erittäin vakavat vaikutukset unionin kansalaisten terveyteen ja taloudelliseen hyvinvointiin ovat entisestään lisänneet Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tarpeellisuutta ja arvoa.

| (3) | Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa yhdistetään kattava joukko toisiaan vahvistavia toimenpiteitä ja aloitteita, joilla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalius unionissa vuoteen 2050 mennessä. Siinä esitetään myös uusi kasvustrategia, jossa keskitytään tekemään unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jolla on nykyaikainen, resurssitehokas ja kilpailukykyinen talous sekä elinvoimaisia teollisuudenaloja, jotka pysyvät omilla aloillaan maailmanjohtajina ja maailmanlaajuisen innovoinnin edelläkävijöinä, samalla kun taataan hyväpalkkaiset ja laadukkaat työpaikat Euroopassa. Tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä unionin luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja ympäristövaikutuksilta. Tässä yhteydessä vuoteen 2030 saakka ulottuvan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä (EU) 2022/591 (7) vahvistetun kahdeksannen ympäristöalan toimintaohjelmassa vahvistetaan tavoitetta siitä, että nopeutetaan vihreää siirtymää ilmastoneutraaliin, kestävään, myrkyttömään, resurssitehokkaaseen, uusiutuvaan energiaan perustuvaan, palautumis- ja selviytymiskykyiseen ja kilpailukykyiseen kiertotalouteen oikeudenmukaisella, tasapuolisella ja osallistavalla tavalla, suojellaan ympäristön tilaa, palautetaan se ennalleen ja parannetaan sitä sekä samalla tuetaan ja käytetään perustana Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ilmoitettuja toimenpiteitä ja aloitteita. Samanaikaisesti siirtymä vaikuttaa eri tavalla naisiin ja miehiin, ja sillä on erityinen vaikutus joihinkin heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten ikääntyneisiin, vammaisiin sekä rodulliseen tai etniseen vähemmistöön kuuluviin henkilöihin. Lisäksi siirtymä vaikuttaa eri tavoin unionin alueisiin, erityisesti rakenteellisesti heikommassa asemassa oleviin alueisiin, syrjäisiin alueisiin ja syrjäisimpiin alueisiin. Siksi on varmistettava, että siirtymä on oikeudenmukainen ja osallistava ja että ketään ei jätetä jälkeen. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa yhdistetään kattava joukko toisiaan vahvistavia toimenpiteitä ja aloitteita, joilla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalius unionissa vuoteen 2050 mennessä. Siinä esitetään myös uusi kasvustrategia, jossa keskitytään tekemään unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jolla on nykyaikainen, resurssitehokas ja kilpailukykyinen talous sekä elinvoimaisia teollisuudenaloja, jotka pysyvät omilla aloillaan maailmanjohtajina ja maailmanlaajuisen innovoinnin edelläkävijöinä, samalla kun taataan hyväpalkkaiset ja laadukkaat työpaikat Euroopassa. Tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä unionin luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja ympäristövaikutuksilta. Tässä yhteydessä vuoteen 2030 saakka ulottuvan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä (EU) 2022/591 (7) vahvistetun kahdeksannen ympäristöalan toimintaohjelmassa vahvistetaan tavoitetta siitä, että nopeutetaan vihreää siirtymää ilmastoneutraaliin, kestävään, myrkyttömään, resurssitehokkaaseen, uusiutuvaan energiaan perustuvaan, palautumis- ja selviytymiskykyiseen ja kilpailukykyiseen kiertotalouteen oikeudenmukaisella, tasapuolisella ja osallistavalla tavalla, suojellaan ympäristön tilaa, palautetaan se ennalleen ja parannetaan sitä sekä samalla tuetaan ja käytetään perustana Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ilmoitettuja toimenpiteitä ja aloitteita. Samanaikaisesti siirtymä vaikuttaa eri tavalla naisiin ja miehiin, ja sillä on erityinen vaikutus joihinkin heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten ikääntyneisiin, vammaisiin sekä rodulliseen tai etniseen vähemmistöön kuuluviin henkilöihin. Lisäksi siirtymä vaikuttaa eri tavoin unionin alueisiin, erityisesti rakenteellisesti heikommassa asemassa oleviin alueisiin, syrjäisiin alueisiin ja syrjäisimpiin alueisiin. Siksi on varmistettava, että siirtymä on oikeudenmukainen ja osallistava ja että ketään ei jätetä jälkeen.

| (4) | Unioni sitoutui päivitetyssä kansallisesti määritellyssä panoksessaan, joka toimitettiin UNFCCC:n sihteeristölle 17 päivänä joulukuuta 2020, vähentämään kasvihuonekaasujen nettopäästöjä unionissa koko talouden laajuisesti vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasoihin verrattuna vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Unioni sitoutui päivitetyssä kansallisesti määritellyssä panoksessaan, joka toimitettiin UNFCCC:n sihteeristölle 17 päivänä joulukuuta 2020, vähentämään kasvihuonekaasujen nettopäästöjä unionissa koko talouden laajuisesti vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasoihin verrattuna vuoteen 2030 mennessä.

| (5) | Hyväksymällä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (8) unioni on kirjannut lainsäädäntöön tavoitteen vähentää nettopäästöt nollaan viimeistään vuonna 2050 ja tavoitteen saavuttaa sen jälkeen negatiiviset päästöt. Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan myös sitova unionin sisäinen tavoite vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

(5)

Hyväksymällä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (8) unioni on kirjannut lainsäädäntöön tavoitteen vähentää nettopäästöt nollaan viimeistään vuonna 2050 ja tavoitteen saavuttaa sen jälkeen negatiiviset päästöt. Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan myös sitova unionin sisäinen tavoite vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä.

| (6) | Kaikkien talouden alojen, myös tieliikenteen, odotetaan edistävän kyseisten päästövähennysten saavuttamista. Liikenneala on ainoa ala, jolla päästöt ovat lisääntyneet vuodesta 1990. Tähän kuuluu tieliikenne kevyillä ja raskailla ajoneuvoilla, jonka osuus liikenteen kokonaispäästöistä on yhteensä yli 70 prosenttia. Ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi liikenteen päästöjä on vähennettävä 90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

(6)

Kaikkien talouden alojen, myös tieliikenteen, odotetaan edistävän kyseisten päästövähennysten saavuttamista. Liikenneala on ainoa ala, jolla päästöt ovat lisääntyneet vuodesta 1990. Tähän kuuluu tieliikenne kevyillä ja raskailla ajoneuvoilla, jonka osuus liikenteen kokonaispäästöistä on yhteensä yli 70 prosenttia. Ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi liikenteen päästöjä on vähennettävä 90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä.

| (7) | Digitaalisessa ja vihreässä siirtymässä olisi käsiteltävä myös sosiaalisen ulottuvuuden merkitystä, jotta varmistetaan, että liikkuminen on kohtuuhintaista ja kaikkien saatavilla, erityisesti työmatkalaisille, joilla ei ole saatavillaan laadukasta julkista liikennettä tai muita liikkumisratkaisuja. Henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen kunnianhimoisempien hiilidioksidipäästönormien odotetaan nopeuttavan päästöttömien ajoneuvojen käyttöönottoa, lisäävän niiden kohtuuhintaisuutta sekä nopeuttavan myös käytettyjen ajoneuvojen markkinoiden saattamista hiilivapaaksi kaikissa segmenteissä, mikä hyödyttää enemmän pieni- ja keskituloisia kuluttajia. Kyseisiä normeja hyväksyttäessä on tärkeää ottaa huomioon myös digitaalisen ja vihreän siirtymän merkittävät taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset ja tarve turvata työpaikat ja säilyttää unionin teollisuuden kilpailukyky. |
| --- | --- |

(7)

Digitaalisessa ja vihreässä siirtymässä olisi käsiteltävä myös sosiaalisen ulottuvuuden merkitystä, jotta varmistetaan, että liikkuminen on kohtuuhintaista ja kaikkien saatavilla, erityisesti työmatkalaisille, joilla ei ole saatavillaan laadukasta julkista liikennettä tai muita liikkumisratkaisuja. Henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen kunnianhimoisempien hiilidioksidipäästönormien odotetaan nopeuttavan päästöttömien ajoneuvojen käyttöönottoa, lisäävän niiden kohtuuhintaisuutta sekä nopeuttavan myös käytettyjen ajoneuvojen markkinoiden saattamista hiilivapaaksi kaikissa segmenteissä, mikä hyödyttää enemmän pieni- ja keskituloisia kuluttajia. Kyseisiä normeja hyväksyttäessä on tärkeää ottaa huomioon myös digitaalisen ja vihreän siirtymän merkittävät taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset ja tarve turvata työpaikat ja säilyttää unionin teollisuuden kilpailukyky.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tarpeellinen osa johdonmukaista ja yhdenmukaista kehystä, joka on välttämätön kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentämistä koskevan unionin yleistavoitteen saavuttamiseksi ja unionin riippuvuuden vähentämiseksi fossiilisten polttoaineiden tuonnista. On olennaisen tärkeää, että komissio tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden ja teollisuuden toimijoiden kanssa päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen edellyttämien kriittisten raaka-aineiden toimitusketjun turvaamiseksi. Lisäksi tämä tukee unionin teollisuuden kilpailukykyä ja vahvistaa unionin strategista riippumattomuutta. |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tarpeellinen osa johdonmukaista ja yhdenmukaista kehystä, joka on välttämätön kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentämistä koskevan unionin yleistavoitteen saavuttamiseksi ja unionin riippuvuuden vähentämiseksi fossiilisten polttoaineiden tuonnista. On olennaisen tärkeää, että komissio tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden ja teollisuuden toimijoiden kanssa päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen edellyttämien kriittisten raaka-aineiden toimitusketjun turvaamiseksi. Lisäksi tämä tukee unionin teollisuuden kilpailukykyä ja vahvistaa unionin strategista riippumattomuutta.

| (9) | Jotta kasvihuonekaasujen nettopäästöjä saadaan vähennettyä vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasoihin verrattuna vuoteen 2030 mennessä, on tarpeen tiukentaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/631 (9) säädettyjä päästövähennysvaatimuksia henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen osalta. Lisäksi on määriteltävä selkeä polku vuoden 2030 jälkeen toteutettavia lisävähennyksiä varten, jotta voidaan edistää vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamista. Ilman kunnianhimoisia toimia tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi tarvittaisiin suurempia päästövähennyksiä muilla aloilla, mukaan lukien alat, joiden saattaminen hiilivapaaksi on haastavampaa. |
| --- | --- |

(9)

Jotta kasvihuonekaasujen nettopäästöjä saadaan vähennettyä vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasoihin verrattuna vuoteen 2030 mennessä, on tarpeen tiukentaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/631 (9) säädettyjä päästövähennysvaatimuksia henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen osalta. Lisäksi on määriteltävä selkeä polku vuoden 2030 jälkeen toteutettavia lisävähennyksiä varten, jotta voidaan edistää vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamista. Ilman kunnianhimoisia toimia tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi tarvittaisiin suurempia päästövähennyksiä muilla aloilla, mukaan lukien alat, joiden saattaminen hiilivapaaksi on haastavampaa.

| (10) | Tiukennetuilla hiilidioksidipäästöjen vähentämisvaatimuksilla olisi kannustettava lisäämään päästöttömien ajoneuvojen osuutta unionin markkinoilla, samalla kun tarjotaan hyötyjä kuluttajille ja kansalaisille paremman ilmanlaadun muodossa, parannetaan energiatehokkuutta ja energiavarmuutta ja niihin liittyviä energiansäästöjä sekä varmistetaan, että voidaan ylläpitää innovointia autoteollisuuden arvoketjussa. Globaalissa tilanteessa unionin autoteollisuuden arvoketjun on oltava johtava toimija meneillään olevassa maailmanlaajuisessa siirtymässä päästöttömään liikenteeseen. Tiukennetut hiilidioksidin päästövähennysnormit ovat teknologianeutraaleja niissä asetettujen koko ajoneuvokannan tavoitteiden osalta. Päästötöntä ajoneuvokantaa koskevan tavoitteen saavuttamiseksi on nyt ja tulevaisuudessa käytettävissä erilaisia teknologioita. Päästöttömiin ajoneuvoihin kuuluvat tällä hetkellä akkukäyttöiset sähköajoneuvot, polttokennoajoneuvot ja muut vetykäyttöiset ajoneuvot, ja teknologisia innovaatioita tehdään jatkuvasti. Päästöttömillä ja vähäpäästöisillä ajoneuvoilla, joihin kuuluvat myös päästöjen suhteen suorituskykyiset ladattavat hybridisähköajoneuvot, voi jatkossakin olla rooli siirtymän toteuttamisessa. Tässä yhteydessä on tärkeää varmistaa paikkansa pitävät ja täydelliset tiedot kyseisten ladattavien hybridisähköajoneuvojen päästötehokkuudesta. |
| --- | --- |

(10)

Tiukennetuilla hiilidioksidipäästöjen vähentämisvaatimuksilla olisi kannustettava lisäämään päästöttömien ajoneuvojen osuutta unionin markkinoilla, samalla kun tarjotaan hyötyjä kuluttajille ja kansalaisille paremman ilmanlaadun muodossa, parannetaan energiatehokkuutta ja energiavarmuutta ja niihin liittyviä energiansäästöjä sekä varmistetaan, että voidaan ylläpitää innovointia autoteollisuuden arvoketjussa. Globaalissa tilanteessa unionin autoteollisuuden arvoketjun on oltava johtava toimija meneillään olevassa maailmanlaajuisessa siirtymässä päästöttömään liikenteeseen. Tiukennetut hiilidioksidin päästövähennysnormit ovat teknologianeutraaleja niissä asetettujen koko ajoneuvokannan tavoitteiden osalta. Päästötöntä ajoneuvokantaa koskevan tavoitteen saavuttamiseksi on nyt ja tulevaisuudessa käytettävissä erilaisia teknologioita. Päästöttömiin ajoneuvoihin kuuluvat tällä hetkellä akkukäyttöiset sähköajoneuvot, polttokennoajoneuvot ja muut vetykäyttöiset ajoneuvot, ja teknologisia innovaatioita tehdään jatkuvasti. Päästöttömillä ja vähäpäästöisillä ajoneuvoilla, joihin kuuluvat myös päästöjen suhteen suorituskykyiset ladattavat hybridisähköajoneuvot, voi jatkossakin olla rooli siirtymän toteuttamisessa. Tässä yhteydessä on tärkeää varmistaa paikkansa pitävät ja täydelliset tiedot kyseisten ladattavien hybridisähköajoneuvojen päästötehokkuudesta.

| (11) | Komissio esittää sidosryhmiä kuultuaan ehdotuksen, joka koskee yksinomaan hiilineutraaleilla polttoaineilla toimivien autojen rekisteröimistä vuoden 2035 jälkeen, unionin oikeuden mukaisesti, koko ajoneuvokantaa koskevien normien soveltamisalaan kuulumattomilta osin ja unionin ilmastoneutraalisuustavoitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Komissio esittää sidosryhmiä kuultuaan ehdotuksen, joka koskee yksinomaan hiilineutraaleilla polttoaineilla toimivien autojen rekisteröimistä vuoden 2035 jälkeen, unionin oikeuden mukaisesti, koko ajoneuvokantaa koskevien normien soveltamisalaan kuulumattomilta osin ja unionin ilmastoneutraalisuustavoitteen mukaisesti.

| (12) | Tätä taustaa vasten uusille henkilöautoille ja uusille kevyille hyötyajoneuvoille olisi asetettava uudet tiukennetut hiilidioksidipäästöjen vähennystavoitteet vuodesta 2030 alkaen. Kyseiset tavoitteet olisi asetettava tasolle, joka antaa vahvan signaalin päästöttömien ajoneuvojen käyttöönoton nopeuttamiseksi unionin markkinoilla ja päästöttömiin teknologioihin liittyvän innovoinnin edistämiseksi kustannustehokkaalla tavalla. |
| --- | --- |

(12)

Tätä taustaa vasten uusille henkilöautoille ja uusille kevyille hyötyajoneuvoille olisi asetettava uudet tiukennetut hiilidioksidipäästöjen vähennystavoitteet vuodesta 2030 alkaen. Kyseiset tavoitteet olisi asetettava tasolle, joka antaa vahvan signaalin päästöttömien ajoneuvojen käyttöönoton nopeuttamiseksi unionin markkinoilla ja päästöttömiin teknologioihin liittyvän innovoinnin edistämiseksi kustannustehokkaalla tavalla.

| (13) | Teknologinen innovointi on edellytys liikkumisen saattamiselle hiilivapaaksi unionissa, minkä vuoksi sitä olisi tuettava. Liikkumisen ekosysteemiin liittyvään innovointiin on jo saatavilla merkittävää rahoitusta erilaisista unionin rahoitusvälineistä, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/695 (10) perustetusta tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti Eurooppa”, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/523 (11) perustetusta InvestEU-ohjelmasta, Euroopan aluekehitysrahastosta, koheesiorahastosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY (12) perustetusta innovaatiorahastosta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/241 (13) perustetusta elpymis- ja palautumistukivälineestä. Unionin ja jäsenvaltioiden olisi jatkettava pyrkimyksiä tukea julkisia ja yksityisiä investointeja eurooppalaiseen autoteollisuuden tutkimukseen ja innovointiin, myös autoteollisuuden synergioita edistävien aloitteiden, kuten EU:n akkualan allianssin, kautta. Yhdessä selkeiden sääntelysignaalien kanssa kyseisillä pyrkimyksillä tuetaan ja kannustetaan valmistajien investointipäätöksiä, säilytetään Euroopan teknologinen johtoasema tällä alalla, autetaan kehittämään teollista huippuosaamista tulevaisuuden teknologioissa unionissa ja varmistetaan unionin teollisen perustan pitkän aikavälin kestävyys ja kilpailukyky. |
| --- | --- |

(13)

Teknologinen innovointi on edellytys liikkumisen saattamiselle hiilivapaaksi unionissa, minkä vuoksi sitä olisi tuettava. Liikkumisen ekosysteemiin liittyvään innovointiin on jo saatavilla merkittävää rahoitusta erilaisista unionin rahoitusvälineistä, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/695 (10) perustetusta tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti Eurooppa”, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/523 (11) perustetusta InvestEU-ohjelmasta, Euroopan aluekehitysrahastosta, koheesiorahastosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY (12) perustetusta innovaatiorahastosta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/241 (13) perustetusta elpymis- ja palautumistukivälineestä. Unionin ja jäsenvaltioiden olisi jatkettava pyrkimyksiä tukea julkisia ja yksityisiä investointeja eurooppalaiseen autoteollisuuden tutkimukseen ja innovointiin, myös autoteollisuuden synergioita edistävien aloitteiden, kuten EU:n akkualan allianssin, kautta. Yhdessä selkeiden sääntelysignaalien kanssa kyseisillä pyrkimyksillä tuetaan ja kannustetaan valmistajien investointipäätöksiä, säilytetään Euroopan teknologinen johtoasema tällä alalla, autetaan kehittämään teollista huippuosaamista tulevaisuuden teknologioissa unionissa ja varmistetaan unionin teollisen perustan pitkän aikavälin kestävyys ja kilpailukyky.

| (14) | Tarkistettujen hiilidioksidipäästönormien tavoitteisiin olisi liitettävä unionin strategia, jolla puututaan haasteisiin, joita aiheutuu päästöttömien ajoneuvojen valmistuksen ja niihin liittyvien teknologioiden kehittämisen laajentamisesta, ottaen huomioon kunkin jäsenvaltion erityispiirteet, alan työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutustarpeesta sekä talouden monipuolistamisesta ja toiminnan uudistamisesta, samalla kun säilytetään työllisyystaso unionin autoteollisuudessa. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä vaikutuksiin, joita tällä siirtymällä on mikroyrityksiin sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, jäljempänä ’pk-yritykset’, koko autoteollisuuden toimitusketjussa, sekä alueisiin ja yhteisöihin, joihin kohdistuu vaikutuksia ja jotka saattavat olla haavoittuvampia intensiivisen autoteollisuuden läsnäolon takia. Yksityisten investointien houkuttelemiseksi unionin ja jäsenvaltioiden tasolla olisi tarvittaessa harkittava rahoitustuen myöntämistä, muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (14) perustetusta Euroopan sosiaalirahasto plussasta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1056 (15) perustetusta oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta, innovaatiorahastosta, Euroopan aluekehitysrahastosta, koheesiorahastosta, elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2020/2093 (16) säädetyistä monivuotisen rahoituskehyksen välineistä sekä neuvoston asetuksella (EU) 2020/2094 (17) perustetusta Euroopan unionin elpymisvälineestä, valtiontukisääntöjen mukaisesti, ja muista saatavilla olevista rahoitusvälineistä, kuten Euroopan investointipankista.
  Komission 18 päivänä helmikuuta 2022 antama tiedonanto ”Vuoden 2022 suuntaviivat ilmastotoimiin, ympäristönsuojeluun ja energia-alalle myönnettävälle valtiontuelle” antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden tukea yrityksiä niiden saattaessa tuotantoprosessejaan hiilivapaiksi ja ottaessa käyttöön ympäristöystävällisempiä teknologioita 5 päivänä toukokuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen: vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten”, jäljempänä ’päivitetty uusi teollisuusstrategia’, yhteydessä. Neuvoston 16 päivänä kesäkuuta 2022 antama suositus (18) on tärkeä väline, jolla jäsenvaltiot voivat käsitellä työllisyys- ja sosiaalinäkökohtia oikeudenmukaisessa siirtymässä ilmastoneutraaliin talouteen. Komission olisi tarkasteltava uusia vaihtoehtoja, joilla voidaan tukea kyseistä siirtymää ja erityisesti lieventää kyseisen siirtymän kielteisiä työllisyysvaikutuksia autoteollisuudessa. |
| --- | --- |

(14)

Tarkistettujen hiilidioksidipäästönormien tavoitteisiin olisi liitettävä unionin strategia, jolla puututaan haasteisiin, joita aiheutuu päästöttömien ajoneuvojen valmistuksen ja niihin liittyvien teknologioiden kehittämisen laajentamisesta, ottaen huomioon kunkin jäsenvaltion erityispiirteet, alan työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutustarpeesta sekä talouden monipuolistamisesta ja toiminnan uudistamisesta, samalla kun säilytetään työllisyystaso unionin autoteollisuudessa. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä vaikutuksiin, joita tällä siirtymällä on mikroyrityksiin sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, jäljempänä ’pk-yritykset’, koko autoteollisuuden toimitusketjussa, sekä alueisiin ja yhteisöihin, joihin kohdistuu vaikutuksia ja jotka saattavat olla haavoittuvampia intensiivisen autoteollisuuden läsnäolon takia. Yksityisten investointien houkuttelemiseksi unionin ja jäsenvaltioiden tasolla olisi tarvittaessa harkittava rahoitustuen myöntämistä, muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (14) perustetusta Euroopan sosiaalirahasto plussasta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1056 (15) perustetusta oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta, innovaatiorahastosta, Euroopan aluekehitysrahastosta, koheesiorahastosta, elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2020/2093 (16) säädetyistä monivuotisen rahoituskehyksen välineistä sekä neuvoston asetuksella (EU) 2020/2094 (17) perustetusta Euroopan unionin elpymisvälineestä, valtiontukisääntöjen mukaisesti, ja muista saatavilla olevista rahoitusvälineistä, kuten Euroopan investointipankista.

Komission 18 päivänä helmikuuta 2022 antama tiedonanto ”Vuoden 2022 suuntaviivat ilmastotoimiin, ympäristönsuojeluun ja energia-alalle myönnettävälle valtiontuelle” antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden tukea yrityksiä niiden saattaessa tuotantoprosessejaan hiilivapaiksi ja ottaessa käyttöön ympäristöystävällisempiä teknologioita 5 päivänä toukokuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen: vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten”, jäljempänä ’päivitetty uusi teollisuusstrategia’, yhteydessä. Neuvoston 16 päivänä kesäkuuta 2022 antama suositus (18) on tärkeä väline, jolla jäsenvaltiot voivat käsitellä työllisyys- ja sosiaalinäkökohtia oikeudenmukaisessa siirtymässä ilmastoneutraaliin talouteen. Komission olisi tarkasteltava uusia vaihtoehtoja, joilla voidaan tukea kyseistä siirtymää ja erityisesti lieventää kyseisen siirtymän kielteisiä työllisyysvaikutuksia autoteollisuudessa.

| (15) | Jotta voidaan havaita oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseen liittyviä mahdollisia rahoitusvajeita autoteollisuuden toimitusketjussa ja kiinnittää erityistä huomiota pk-yrityksiin ja alueisiin, joihin siirtymä ilmastoneutraaliin talouteen eniten vaikuttaa, komission olisi 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä, ensimmäisen edistymiskertomuksen toimittamispäivänä, liikkumisen ekosysteemiä koskevan siirtymäpolun ja alueiden komitean autoteollisuusalueiden allianssin kaltaisiin meneillään oleviin aloitteisiin perustuen, yhteistyössä jäsenvaltioiden, alueiden ja paikallisviranomaisten sekä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa annettava raportti, jossa esitetään analyysi tällaisten rahoitusvajeiden havaitsemisesta. Kyseiseen raporttiin olisi tarvittaessa liitettävä ehdotuksia riittävistä rahoitustoimenpiteistä havaittujen tarpeiden täyttämiseksi. |
| --- | --- |

(15)

Jotta voidaan havaita oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseen liittyviä mahdollisia rahoitusvajeita autoteollisuuden toimitusketjussa ja kiinnittää erityistä huomiota pk-yrityksiin ja alueisiin, joihin siirtymä ilmastoneutraaliin talouteen eniten vaikuttaa, komission olisi 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä, ensimmäisen edistymiskertomuksen toimittamispäivänä, liikkumisen ekosysteemiä koskevan siirtymäpolun ja alueiden komitean autoteollisuusalueiden allianssin kaltaisiin meneillään oleviin aloitteisiin perustuen, yhteistyössä jäsenvaltioiden, alueiden ja paikallisviranomaisten sekä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa annettava raportti, jossa esitetään analyysi tällaisten rahoitusvajeiden havaitsemisesta. Kyseiseen raporttiin olisi tarvittaessa liitettävä ehdotuksia riittävistä rahoitustoimenpiteistä havaittujen tarpeiden täyttämiseksi.

| (16) | Päivitetyn uuden teollisuusstrategian mukaan on tarkoitus luoda vihreän ja digitaalisen siirtymän polkuja yhdessä teollisuuden, viranomaisten, työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien kanssa. Tässä yhteydessä liikkumisen ekosysteemille olisi kehitettävä siirtymäpolku, jolla tuetaan autoteollisuuden arvoketjun siirtymää, myös varmistamalla alan ja sen sidosryhmien käymän työmarkkinavuoropuhelun jatkuminen täysin läpinäkyvällä tavalla. Siirtymäpolussa olisi otettava erityisesti huomioon autoteollisuuden toimitusketjussa toimivat pk-yritykset sekä tulokset työmarkkinaosapuolten kuulemisista, joita myös jäsenvaltiot toteuttavat. Sen olisi myös perustuttava 1 päivänä heinäkuuta 2020 annettuun komission tiedonantoon ”Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi”, johon sisältyy aloitteita, kuten ”Euroopan osaamissopimus”, joilla yksityinen sektori ja muut sidosryhmät saadaan osallistumaan Euroopan työvoiman uudelleen- ja täydennyskoulutukseen vihreää ja digitaalista siirtymää silmällä pitäen. Siirtymäpolussa olisi myös otettava huomioon asianmukaiset unionin ja jäsenvaltioiden tason toimet ja kannustimet, joilla edistetään kohtuuhintaisten päästöttömien ajoneuvojen saatavuutta. Liikkumisen ekosysteemiä koskevan kattavan siirtymäpolun edistymistä olisi seurattava joka toinen vuosi osana komission toimittamaa edistymiskertomusta.
  Kyseisessä edistymiskertomuksessa olisi otettava huomioon muun muassa päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen käyttöönoton edistyminen erityisesti kevyiden hyötyajoneuvojen segmentissä sekä unionin, jäsenvaltioiden ja paikallistason toimenpiteet, joilla helpotetaan jäsenvaltioiden siirtymistä päästöttömiin kevyisiin ajoneuvoihin, tällaisten ajoneuvojen hinnan ja energiatehokkuuden kehitys, vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönotto sekä edistyminen julkisen ja yksityisen lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönotossa, josta on määrä säätää vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/94/EU kumoamisesta annettavassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa, jäljempänä ’vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskeva asetus’, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/31/EU uudelleenlaadinnassa (19), innovatiivisten teknologioiden potentiaali ilmastoneutraalin liikkumisen tavoitteen toteutumisen kannalta, kansainvälinen kilpailukyky, autoteollisuuden arvoketjuun tehtävät investoinnit ja työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutus sekä toimintojen uudelleensuuntaaminen erityisesti pk-yrityksissä. Edistymiskertomuksen olisi perustuttava myös kaksivuotisiin edistymiskertomuksiin, jotka jäsenvaltioiden on määrä toimittaa vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan asetuksen mukaisesti. Komission olisi kuultava työmarkkinaosapuolia laatiessaan edistymiskertomusta ja otettava huomioon työmarkkinavuoropuhelun tulokset. Autoteollisuuden toimitusketjuun liittyviä innovaatioita tehdään jatkuvasti. Jatkokehittämällä innovatiivisia teknologioita, jollainen on esimerkiksi sähköpolttoaineiden tuotanto, jonka yhteydessä hiilidioksidi otetaan talteen ilmasta, voitaisiin tarjota tulevaisuudennäkymiä kohtuuhintaiselle ilmastoneutraalille liikkumiselle. Komission olisi sen vuoksi seurattava edistymiskertomuksessaan alan innovaatioiden edistymistä. |
| --- | --- |

(16)

Päivitetyn uuden teollisuusstrategian mukaan on tarkoitus luoda vihreän ja digitaalisen siirtymän polkuja yhdessä teollisuuden, viranomaisten, työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien kanssa. Tässä yhteydessä liikkumisen ekosysteemille olisi kehitettävä siirtymäpolku, jolla tuetaan autoteollisuuden arvoketjun siirtymää, myös varmistamalla alan ja sen sidosryhmien käymän työmarkkinavuoropuhelun jatkuminen täysin läpinäkyvällä tavalla. Siirtymäpolussa olisi otettava erityisesti huomioon autoteollisuuden toimitusketjussa toimivat pk-yritykset sekä tulokset työmarkkinaosapuolten kuulemisista, joita myös jäsenvaltiot toteuttavat. Sen olisi myös perustuttava 1 päivänä heinäkuuta 2020 annettuun komission tiedonantoon ”Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi”, johon sisältyy aloitteita, kuten ”Euroopan osaamissopimus”, joilla yksityinen sektori ja muut sidosryhmät saadaan osallistumaan Euroopan työvoiman uudelleen- ja täydennyskoulutukseen vihreää ja digitaalista siirtymää silmällä pitäen. Siirtymäpolussa olisi myös otettava huomioon asianmukaiset unionin ja jäsenvaltioiden tason toimet ja kannustimet, joilla edistetään kohtuuhintaisten päästöttömien ajoneuvojen saatavuutta. Liikkumisen ekosysteemiä koskevan kattavan siirtymäpolun edistymistä olisi seurattava joka toinen vuosi osana komission toimittamaa edistymiskertomusta.

Kyseisessä edistymiskertomuksessa olisi otettava huomioon muun muassa päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen käyttöönoton edistyminen erityisesti kevyiden hyötyajoneuvojen segmentissä sekä unionin, jäsenvaltioiden ja paikallistason toimenpiteet, joilla helpotetaan jäsenvaltioiden siirtymistä päästöttömiin kevyisiin ajoneuvoihin, tällaisten ajoneuvojen hinnan ja energiatehokkuuden kehitys, vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönotto sekä edistyminen julkisen ja yksityisen lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönotossa, josta on määrä säätää vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/94/EU kumoamisesta annettavassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa, jäljempänä ’vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskeva asetus’, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/31/EU uudelleenlaadinnassa (19), innovatiivisten teknologioiden potentiaali ilmastoneutraalin liikkumisen tavoitteen toteutumisen kannalta, kansainvälinen kilpailukyky, autoteollisuuden arvoketjuun tehtävät investoinnit ja työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutus sekä toimintojen uudelleensuuntaaminen erityisesti pk-yrityksissä. Edistymiskertomuksen olisi perustuttava myös kaksivuotisiin edistymiskertomuksiin, jotka jäsenvaltioiden on määrä toimittaa vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan asetuksen mukaisesti. Komission olisi kuultava työmarkkinaosapuolia laatiessaan edistymiskertomusta ja otettava huomioon työmarkkinavuoropuhelun tulokset. Autoteollisuuden toimitusketjuun liittyviä innovaatioita tehdään jatkuvasti. Jatkokehittämällä innovatiivisia teknologioita, jollainen on esimerkiksi sähköpolttoaineiden tuotanto, jonka yhteydessä hiilidioksidi otetaan talteen ilmasta, voitaisiin tarjota tulevaisuudennäkymiä kohtuuhintaiselle ilmastoneutraalille liikkumiselle. Komission olisi sen vuoksi seurattava edistymiskertomuksessaan alan innovaatioiden edistymistä.

| (17) | Ympäristön ja kansalaisten terveyden suojelemiseksi kaikissa jäsenvaltioissa on tärkeää saattaa myös nykyinen ajoneuvokanta hiilivapaaksi. Käytettyjen ajoneuvojen markkinat luovat riskin hiilidioksidipäästöjen ja ilmansaasteiden siirtämisestä taloudellisesti vähemmän kehittyneille alueille unionissa. Jotta voidaan nopeuttaa nykyisen ajoneuvokannan päästöjen vähentämistä ja päästöttömään liikenteeseen siirtymistä, on erittäin tärkeää kannustaa polttomoottoriajoneuvojen muuntamista akku- tai polttokennokäyttöisiksi sähköajoneuvoiksi, mukaan lukien sen arvioiminen, miten helpottaa tällaisten ratkaisujen käyttöönottoa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(17)

Ympäristön ja kansalaisten terveyden suojelemiseksi kaikissa jäsenvaltioissa on tärkeää saattaa myös nykyinen ajoneuvokanta hiilivapaaksi. Käytettyjen ajoneuvojen markkinat luovat riskin hiilidioksidipäästöjen ja ilmansaasteiden siirtämisestä taloudellisesti vähemmän kehittyneille alueille unionissa. Jotta voidaan nopeuttaa nykyisen ajoneuvokannan päästöjen vähentämistä ja päästöttömään liikenteeseen siirtymistä, on erittäin tärkeää kannustaa polttomoottoriajoneuvojen muuntamista akku- tai polttokennokäyttöisiksi sähköajoneuvoiksi, mukaan lukien sen arvioiminen, miten helpottaa tällaisten ratkaisujen käyttöönottoa jäsenvaltioissa.

| (18) | Kuten 18 päivänä toukokuuta 2022 annetussa komission tiedonannossa ”REPowerEU-suunnitelma” todetaan, on tärkeää kasvattaa päästöttömien ajoneuvojen osuutta tietyn kokoluokan ylittävissä julkisissa ja yritysten omistamissa ajoneuvokannoissa, jotta parannetaan energiansäästöä ja tehokkuutta liikennealalla ja nopeutetaan siirtymistä päästöttömiin ajoneuvoihin. Tämän vuoksi komission 18 päivänä lokakuuta 2022 antama tiedonanto ”komission työohjelma 2023” sisältää yritysten ajoneuvokannan viherryttämistä koskevan aloitteen. Kun komissio ehdottaa kyseistä aloitetta, sen olisi varmistettava tasapuoliset toimintaedellytykset ja vältettävä sisämarkkinoiden pirstaloituminen. |
| --- | --- |

(18)

Kuten 18 päivänä toukokuuta 2022 annetussa komission tiedonannossa ”REPowerEU-suunnitelma” todetaan, on tärkeää kasvattaa päästöttömien ajoneuvojen osuutta tietyn kokoluokan ylittävissä julkisissa ja yritysten omistamissa ajoneuvokannoissa, jotta parannetaan energiansäästöä ja tehokkuutta liikennealalla ja nopeutetaan siirtymistä päästöttömiin ajoneuvoihin. Tämän vuoksi komission 18 päivänä lokakuuta 2022 antama tiedonanto ”komission työohjelma 2023” sisältää yritysten ajoneuvokannan viherryttämistä koskevan aloitteen. Kun komissio ehdottaa kyseistä aloitetta, sen olisi varmistettava tasapuoliset toimintaedellytykset ja vältettävä sisämarkkinoiden pirstaloituminen.

| (19) | Edistääkseen vähemmän energiaa kuluttavien ajoneuvojen käyttöönottoa komission olisi tutkittava, mitä vaikutuksia olisi energiatehokkuuden vähimmäisalarajojen asettamisella unionin markkinoille saatetuille uusille päästöttömille henkilöautoille ja kevyille hyötyajoneuvoille. |
| --- | --- |

(19)

Edistääkseen vähemmän energiaa kuluttavien ajoneuvojen käyttöönottoa komission olisi tutkittava, mitä vaikutuksia olisi energiatehokkuuden vähimmäisalarajojen asettamisella unionin markkinoille saatetuille uusille päästöttömille henkilöautoille ja kevyille hyötyajoneuvoille.

| (20) | EU:n koko ajoneuvokannan tavoitteita on määrä täydentää ottamalla käyttöön tarvittava lataus- ja tankkausinfrastruktuuri, josta on määrä säätää vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevassa asetuksessa ja direktiivin 2010/31/EU uudelleenlaadinnassa. Tässä yhteydessä on ratkaisevan tärkeää jatkaa ja lisätä investoimista tarvittavan infrastruktuurin käyttöönottoon. Samalla on erittäin tärkeää varmistaa uusiutuvan energian pikainen käyttöönotto Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (20) säädetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(20)

EU:n koko ajoneuvokannan tavoitteita on määrä täydentää ottamalla käyttöön tarvittava lataus- ja tankkausinfrastruktuuri, josta on määrä säätää vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevassa asetuksessa ja direktiivin 2010/31/EU uudelleenlaadinnassa. Tässä yhteydessä on ratkaisevan tärkeää jatkaa ja lisätä investoimista tarvittavan infrastruktuurin käyttöönottoon. Samalla on erittäin tärkeää varmistaa uusiutuvan energian pikainen käyttöönotto Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (20) säädetyllä tavalla.

| (21) | Valmistajille olisi annettava riittävästi joustovaraa mukauttaa ajoneuvokantaansa ajan myötä, jotta siirtyminen päästöttömiin ajoneuvoihin voidaan toteuttaa kustannustehokkaasti tavalla, joka tukee niiden kilpailukykyä ja valmistaa tietä tuleville innovaatioille. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää lähestymistapa, jossa tavoitetasoja tiukennetaan viiden vuoden välein. |
| --- | --- |

(21)

Valmistajille olisi annettava riittävästi joustovaraa mukauttaa ajoneuvokantaansa ajan myötä, jotta siirtyminen päästöttömiin ajoneuvoihin voidaan toteuttaa kustannustehokkaasti tavalla, joka tukee niiden kilpailukykyä ja valmistaa tietä tuleville innovaatioille. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää lähestymistapa, jossa tavoitetasoja tiukennetaan viiden vuoden välein.

| (22) | Koska EU:n koko ajoneuvokannan tavoitteet ovat vuodesta 2030 alkaen aiempaa tiukempia, valmistajien on tarjottava unionin markkinoille huomattavasti enemmän päästöttömiä ajoneuvoja. Tässä yhteydessä päästöttömiä ja vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskeva kannustinmekanismi ei enää palvelisi alkuperäistä tarkoitustaan vaan vaarantaisi mahdollisesti asetuksen (EU) 2019/631 vaikuttavuuden. Sen vuoksi päästöttömiä ja vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskeva kannustinmekanismi olisi poistettava 1 päivästä tammikuuta 2030. Päästöttömiä ja vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskeva kannustinmekanismi tukee kyseiseen ajankohtaan saakka eli kuluvan vuosikymmenen ajan sellaisten ajoneuvojen käyttöönottoa, joiden päästöt ovat enintään 50 g CO2/km, mukaan lukien akkukäyttöiset sähköajoneuvot, vetyä käyttävät polttokennokäyttöiset sähköajoneuvot ja päästöjen suhteen suorituskykyiset ladattavat hybridiajoneuvot. Päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen kynnysarvoja olisi kuitenkin tarkistettava, jotta voidaan ottaa huomioon päästöttömien ajoneuvojen nopeampi käyttöönotto unionin markkinoilla. Ladattavat hybridiajoneuvot luetaan 1 päivän tammikuuta 2030 jälkeen edelleen niihin EU:n koko ajoneuvokannan tavoitteisiin, jotka valmistajien on saavutettava. |
| --- | --- |

(22)

Koska EU:n koko ajoneuvokannan tavoitteet ovat vuodesta 2030 alkaen aiempaa tiukempia, valmistajien on tarjottava unionin markkinoille huomattavasti enemmän päästöttömiä ajoneuvoja. Tässä yhteydessä päästöttömiä ja vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskeva kannustinmekanismi ei enää palvelisi alkuperäistä tarkoitustaan vaan vaarantaisi mahdollisesti asetuksen (EU) 2019/631 vaikuttavuuden. Sen vuoksi päästöttömiä ja vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskeva kannustinmekanismi olisi poistettava 1 päivästä tammikuuta 2030. Päästöttömiä ja vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskeva kannustinmekanismi tukee kyseiseen ajankohtaan saakka eli kuluvan vuosikymmenen ajan sellaisten ajoneuvojen käyttöönottoa, joiden päästöt ovat enintään 50 g CO2/km, mukaan lukien akkukäyttöiset sähköajoneuvot, vetyä käyttävät polttokennokäyttöiset sähköajoneuvot ja päästöjen suhteen suorituskykyiset ladattavat hybridiajoneuvot. Päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen kynnysarvoja olisi kuitenkin tarkistettava, jotta voidaan ottaa huomioon päästöttömien ajoneuvojen nopeampi käyttöönotto unionin markkinoilla. Ladattavat hybridiajoneuvot luetaan 1 päivän tammikuuta 2030 jälkeen edelleen niihin EU:n koko ajoneuvokannan tavoitteisiin, jotka valmistajien on saavutettava.

| (23) | Tällä hetkellä yläraja ekoinnovaatiohyvityksissä, joita valmistaja voi hakea, on 7 g CO2/km. Tätä ylärajaa olisi mukautettava alaspäin tavoitetasojen mukaisesti sen varmistamiseksi, että kyseisen ylärajan taso on tasapainoisessa suhteessa valmistajien keskimääräisiin hiilidioksidipäästöihin. |
| --- | --- |

(23)

Tällä hetkellä yläraja ekoinnovaatiohyvityksissä, joita valmistaja voi hakea, on 7 g CO2/km. Tätä ylärajaa olisi mukautettava alaspäin tavoitetasojen mukaisesti sen varmistamiseksi, että kyseisen ylärajan taso on tasapainoisessa suhteessa valmistajien keskimääräisiin hiilidioksidipäästöihin.

| (24) | Hiilidioksidipäästönormien täytäntöönpano on vahvasti sidoksissa tyyppihyväksyntälainsäädännön täytäntöönpanoon. Koska Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/46/EY (21) kumottiin ja korvattiin 1 päivänä syyskuuta 2020 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/858 (22), on aiheellista yhdenmukaistaa määritelmiä edelleen ja saattaa ajan tasalle asetuksessa (EU) 2019/631 olevat viittaukset tyyppihyväksyntää koskevaan puitelainsäädäntöön näiden kahden säädöskokonaisuuden jatkuvan johdonmukaisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(24)

Hiilidioksidipäästönormien täytäntöönpano on vahvasti sidoksissa tyyppihyväksyntälainsäädännön täytäntöönpanoon. Koska Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/46/EY (21) kumottiin ja korvattiin 1 päivänä syyskuuta 2020 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/858 (22), on aiheellista yhdenmukaistaa määritelmiä edelleen ja saattaa ajan tasalle asetuksessa (EU) 2019/631 olevat viittaukset tyyppihyväksyntää koskevaan puitelainsäädäntöön näiden kahden säädöskokonaisuuden jatkuvan johdonmukaisuuden varmistamiseksi.

| (25) | EU:n koko ajoneuvokannan tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat päästövähennystoimet jaetaan valmistajien kesken käyttämällä raja-arvokäyrää, joka perustuu EU:n uuden ajoneuvokannan ja valmistajan uuden ajoneuvokannan keskimääräiseen massaan. Vaikka on asianmukaista säilyttää kyseinen mekanismi, on tarpeen estää tilanne, jossa EU:n koko ajoneuvokannan tiukempien tavoitteiden myötä jonkin valmistajan päästötavoite muuttuisi negatiiviseksi. Tästä syystä on tarpeen selventää, että tällaisissa tapauksissa päästötavoitteeksi olisi asetettava 0 g CO2/km. |
| --- | --- |

(25)

EU:n koko ajoneuvokannan tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat päästövähennystoimet jaetaan valmistajien kesken käyttämällä raja-arvokäyrää, joka perustuu EU:n uuden ajoneuvokannan ja valmistajan uuden ajoneuvokannan keskimääräiseen massaan. Vaikka on asianmukaista säilyttää kyseinen mekanismi, on tarpeen estää tilanne, jossa EU:n koko ajoneuvokannan tiukempien tavoitteiden myötä jonkin valmistajan päästötavoite muuttuisi negatiiviseksi. Tästä syystä on tarpeen selventää, että tällaisissa tapauksissa päästötavoitteeksi olisi asetettava 0 g CO2/km.

| (26) | Yksittäisen valmistajan päästötavoitteiden ja keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen laskennassa käytettävät arvot perustuvat asianomaisten ajoneuvojen tyyppihyväksyntäasiakirjoihin ja vaatimustenmukaisuustodistuksiin kirjattuihin tietoihin. Hiilidioksidipäästönormien vaikuttavuuden varmistamiseksi on olennaisen tärkeää, että kyseisiin tarkoituksiin käytettävät tiedot ovat oikeita. Jos tiedoissa kuitenkin havaitaan virheitä ja jos kyseiset tiedot viittaavat tyyppihyväksyntiin, joiden voimassaolo on päättynyt, tyyppihyväksyntälainsäädännön perusteella ei välttämättä ole mahdollista korjata jo myönnettyjä tyyppihyväksyntäasiakirjoja tai vaatimustenmukaisuustodistuksia. Tällaisissa tilanteissa komissiolla olisi oltava valtuudet pyytää asiaankuuluvia tyyppihyväksyntäviranomaisia tai tapauksen mukaan valmistajia antamaan korjausilmoituksen, jonka perusteella voidaan korjata arvot, joita käytetään määritettäessä valmistajien edistymistä tavoitteidensa saavuttamisessa. |
| --- | --- |

(26)

Yksittäisen valmistajan päästötavoitteiden ja keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen laskennassa käytettävät arvot perustuvat asianomaisten ajoneuvojen tyyppihyväksyntäasiakirjoihin ja vaatimustenmukaisuustodistuksiin kirjattuihin tietoihin. Hiilidioksidipäästönormien vaikuttavuuden varmistamiseksi on olennaisen tärkeää, että kyseisiin tarkoituksiin käytettävät tiedot ovat oikeita. Jos tiedoissa kuitenkin havaitaan virheitä ja jos kyseiset tiedot viittaavat tyyppihyväksyntiin, joiden voimassaolo on päättynyt, tyyppihyväksyntälainsäädännön perusteella ei välttämättä ole mahdollista korjata jo myönnettyjä tyyppihyväksyntäasiakirjoja tai vaatimustenmukaisuustodistuksia. Tällaisissa tilanteissa komissiolla olisi oltava valtuudet pyytää asiaankuuluvia tyyppihyväksyntäviranomaisia tai tapauksen mukaan valmistajia antamaan korjausilmoituksen, jonka perusteella voidaan korjata arvot, joita käytetään määritettäessä valmistajien edistymistä tavoitteidensa saavuttamisessa.

| (27) | M2-luokkaan (linja-autot) ja N2-luokkaan (keskikokoiset kuorma-autot) kuuluviin ajoneuvoihin liittyvien tietojen raportointi kuuluu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/956 (23) soveltamisalaan, ja sen vuoksi on aiheellista poistaa kyseinen raportointivaatimus asetuksesta (EU) 2019/631. |
| --- | --- |

(27)

M2-luokkaan (linja-autot) ja N2-luokkaan (keskikokoiset kuorma-autot) kuuluviin ajoneuvoihin liittyvien tietojen raportointi kuuluu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/956 (23) soveltamisalaan, ja sen vuoksi on aiheellista poistaa kyseinen raportointivaatimus asetuksesta (EU) 2019/631.

| (28) | Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevan yleisen tavoitteen tiukentamisen vuoksi ja mahdollisten markkinoita vääristävien vaikutusten välttämiseksi kaikkia unionin markkinoilla toimivia valmistajia koskevat vähennysvaatimukset olisi yhdenmukaistettava, lukuun ottamatta valmistajia, jotka vastaavat alle 1 000:sta kalenterivuoden aikana rekisteröidystä uudesta ajoneuvosta. Sen vuoksi 1 000–10 000:sta kalenterivuoden aikana rekisteröidystä henkilöautosta tai 1 000–22 000:sta kalenterivuoden aikana rekisteröidystä kevyestä hyötyajoneuvosta vastaavien valmistajien mahdollisuus hakea poikkeusta päästötavoitteistaan olisi poistettava 1 päivästä 2036 alkaen. |
| --- | --- |

(28)

Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevan yleisen tavoitteen tiukentamisen vuoksi ja mahdollisten markkinoita vääristävien vaikutusten välttämiseksi kaikkia unionin markkinoilla toimivia valmistajia koskevat vähennysvaatimukset olisi yhdenmukaistettava, lukuun ottamatta valmistajia, jotka vastaavat alle 1 000:sta kalenterivuoden aikana rekisteröidystä uudesta ajoneuvosta. Sen vuoksi 1 000–10 000:sta kalenterivuoden aikana rekisteröidystä henkilöautosta tai 1 000–22 000:sta kalenterivuoden aikana rekisteröidystä kevyestä hyötyajoneuvosta vastaavien valmistajien mahdollisuus hakea poikkeusta päästötavoitteistaan olisi poistettava 1 päivästä 2036 alkaen.

| (29) | Jotta varmistetaan oikeudellinen selkeys ja yhdenmukaisuus nykyisen käytännön kanssa, on aiheellista selventää, että M0- ja TM0-arvojen mukautukset olisi tehtävä delegoiduilla säädöksillä, joilla muutetaan asetuksen (EU) 2019/631 liitettä I, kyseistä asetusta täydentävien delegoitujen säädösten sijaan. |
| --- | --- |

(29)

Jotta varmistetaan oikeudellinen selkeys ja yhdenmukaisuus nykyisen käytännön kanssa, on aiheellista selventää, että M0- ja TM0-arvojen mukautukset olisi tehtävä delegoiduilla säädöksillä, joilla muutetaan asetuksen (EU) 2019/631 liitettä I, kyseistä asetusta täydentävien delegoitujen säädösten sijaan.

| (30) | Asetuksen (EU) 2019/631 mukaisesti saavutettua edistystä vuodelle 2030 ja sen jälkeen asetettujen päästövähennystavoitteiden saavuttamisessa olisi tarkasteltava uudelleen vuonna 2026. Kyseisessä uudelleentarkastelussa olisi otettava huomioon kaikki näkökohdat, jotka on otettu esiin kahden vuoden välein annettavassa kertomuksessa. |
| --- | --- |

(30)

Asetuksen (EU) 2019/631 mukaisesti saavutettua edistystä vuodelle 2030 ja sen jälkeen asetettujen päästövähennystavoitteiden saavuttamisessa olisi tarkasteltava uudelleen vuonna 2026. Kyseisessä uudelleentarkastelussa olisi otettava huomioon kaikki näkökohdat, jotka on otettu esiin kahden vuoden välein annettavassa kertomuksessa.

| (31) | Useat jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet suunnitelmistaan nopeuttaa päästöttömien ajoneuvojen käyttöönottoa asettamalla määräaika hiilidioksidipäästöjä aiheuttavien uusien henkilöautojen ja uusien kevyiden hyötyajoneuvojen käytöstä poistamiselle ennen vuotta 2035. Komission olisi määritettävä vaihtoehtoja tämän siirtymän helpottamiseksi ja harkittava tällaisia suunnitelmia vastaavien lisätoimien tarvetta. |
| --- | --- |

(31)

Useat jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet suunnitelmistaan nopeuttaa päästöttömien ajoneuvojen käyttöönottoa asettamalla määräaika hiilidioksidipäästöjä aiheuttavien uusien henkilöautojen ja uusien kevyiden hyötyajoneuvojen käytöstä poistamiselle ennen vuotta 2035. Komission olisi määritettävä vaihtoehtoja tämän siirtymän helpottamiseksi ja harkittava tällaisia suunnitelmia vastaavien lisätoimien tarvetta.

| (32) | Mahdollisuutta osoittaa liikapäästömaksuista saatavat tulot erityiseen rahastoon tai asiaankuuluvaan ohjelmaan on arvioitu asetuksen (EU) 2019/631 15 artiklan 5 kohdan vaatimusten mukaisesti; arvioinnissa todetaan, että tällainen mahdollisuus lisäisi merkittävästi hallinnollista rasitetta eikä hyödyttäisi suoraan autoteollisuuden siirtymää. Liikapäästömaksuista saatavia tuloja olisi pidettävä sen vuoksi edelleen unionin yleiseen talousarvioon otettavina tuloina asetuksen (EU) 2019/631 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(32)

Mahdollisuutta osoittaa liikapäästömaksuista saatavat tulot erityiseen rahastoon tai asiaankuuluvaan ohjelmaan on arvioitu asetuksen (EU) 2019/631 15 artiklan 5 kohdan vaatimusten mukaisesti; arvioinnissa todetaan, että tällainen mahdollisuus lisäisi merkittävästi hallinnollista rasitetta eikä hyödyttäisi suoraan autoteollisuuden siirtymää. Liikapäästömaksuista saatavia tuloja olisi pidettävä sen vuoksi edelleen unionin yleiseen talousarvioon otettavina tuloina asetuksen (EU) 2019/631 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (33) | On tärkeää arvioida kevyiden ajoneuvojen koko elinkaaren aikaisia hiilidioksidipäästöjä unionin tasolla. Tätä tarkoitusta varten komission olisi kehitettävä menetelmä, jonka avulla arvioidaan unionin markkinoille saatettujen kevyiden ajoneuvojen koko elinkaaren aikaisia hiilidioksidipäästöjä ja ilmoitetaan niitä koskevat tiedot johdonmukaisesti. |
| --- | --- |

(33)

On tärkeää arvioida kevyiden ajoneuvojen koko elinkaaren aikaisia hiilidioksidipäästöjä unionin tasolla. Tätä tarkoitusta varten komission olisi kehitettävä menetelmä, jonka avulla arvioidaan unionin markkinoille saatettujen kevyiden ajoneuvojen koko elinkaaren aikaisia hiilidioksidipäästöjä ja ilmoitetaan niitä koskevat tiedot johdonmukaisesti.

| (34) | Jotta voidaan vahvistaa unionin yhteinen menetelmä henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen koko elinkaaren aikaisten hiilidioksidipäästöjen arviointia ja niitä koskevien tietojen johdonmukaista ilmoittamista varten ja varmistaa, että monivaiheisesti valmistettujen kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöistä vastaavien valmistajien päästötavoitteiden laskentaa voidaan mukauttaa ja ottaa siten huomioon muutokset, jotka tehdään tällaisten ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja massan määrittämiseen käytettävään menettelyyn, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään asetusta (EU) 2019/631 vahvistamalla tällainen unionin yhteinen menetelmä ja muutetaan tarvittaessa kyseisen asetuksen liitteessä I olevassa B osassa vahvistettuja laskentakaavoja. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (24) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(34)

Jotta voidaan vahvistaa unionin yhteinen menetelmä henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen koko elinkaaren aikaisten hiilidioksidipäästöjen arviointia ja niitä koskevien tietojen johdonmukaista ilmoittamista varten ja varmistaa, että monivaiheisesti valmistettujen kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöistä vastaavien valmistajien päästötavoitteiden laskentaa voidaan mukauttaa ja ottaa siten huomioon muutokset, jotka tehdään tällaisten ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja massan määrittämiseen käytettävään menettelyyn, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään asetusta (EU) 2019/631 vahvistamalla tällainen unionin yhteinen menetelmä ja muutetaan tarvittaessa kyseisen asetuksen liitteessä I olevassa B osassa vahvistettuja laskentakaavoja. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (24) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (35) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli hiilidioksidipäästöjen vähentämisvaatimusten vahvistamista sekä uusille henkilöautoille että uusille kevyille hyötyajoneuvoille, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(35)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli hiilidioksidipäästöjen vähentämisvaatimusten vahvistamista sekä uusille henkilöautoille että uusille kevyille hyötyajoneuvoille, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi.

| (36) | Asetus (EU) 2019/631 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(36)

Asetus (EU) 2019/631 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EU) 2019/631 seuraavasti:

| 1) | muutetaan 1 artikla seuraavasti:






  a) | muutetaan 5 kohta seuraavasti:






  i) | korvataan a alakohdassa luku ”37,5 prosentin” luvulla ”55 prosentin”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

muutetaan 1 artikla seuraavasti:

a)

muutetaan 5 kohta seuraavasti:

i)

korvataan a alakohdassa luku ”37,5 prosentin” luvulla ”55 prosentin”;

| ii) | korvataan b alakohdassa luku ”31 prosentin” luvulla ”50 prosentin”; |
| --- | --- |

ii)

korvataan b alakohdassa luku ”31 prosentin” luvulla ”50 prosentin”;

| b) | lisätään kohta seuraavasti:

  ”5 a.   Tammikuun 1 päivästä 2035 sovelletaan seuraavia EU:n koko ajoneuvokannan tavoitteita:






  a) | uuden henkilöautokannan keskimääräisten päästöjen osalta EU:n koko kyseiseen ajoneuvokantaan sovellettava tavoite, joka on vuoden 2021 tavoitteen 100 prosentin vähennys määritettynä liitteessä I olevan A osan 6.1.3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään kohta seuraavasti:

”5 a.   Tammikuun 1 päivästä 2035 sovelletaan seuraavia EU:n koko ajoneuvokannan tavoitteita:

a)

uuden henkilöautokannan keskimääräisten päästöjen osalta EU:n koko kyseiseen ajoneuvokantaan sovellettava tavoite, joka on vuoden 2021 tavoitteen 100 prosentin vähennys määritettynä liitteessä I olevan A osan 6.1.3 kohdan mukaisesti;

| b) | uusien kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannan keskimääräisten päästöjen osalta EU:n koko kyseiseen ajoneuvokantaan sovellettava tavoite, joka on vuoden 2021 tavoitteen 100 prosentin vähennys määritettynä liitteessä I olevan B osan 6.1.3 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- |

b)

uusien kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannan keskimääräisten päästöjen osalta EU:n koko kyseiseen ajoneuvokantaan sovellettava tavoite, joka on vuoden 2021 tavoitteen 100 prosentin vähennys määritettynä liitteessä I olevan B osan 6.1.3 kohdan mukaisesti.”

| c) | korvataan 6 kohta seuraavasti:

  ”6.   Tammikuun 1 päivän 2025 ja joulukuun 31 päivän 2029 välisenä aikana sovelletaan päästöttömien tai vähäpäästöisten ajoneuvojen kynnysarvoa, joka on 25 prosentin osuus uusien henkilöautojen ajoneuvokannasta ja 17 prosentin osuus uusien kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannasta liitteessä I olevan A osan 6.3 kohdan ja B osan 6.3 kohdan mukaisesti.”
  ; |
| --- | --- |

c)

korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Tammikuun 1 päivän 2025 ja joulukuun 31 päivän 2029 välisenä aikana sovelletaan päästöttömien tai vähäpäästöisten ajoneuvojen kynnysarvoa, joka on 25 prosentin osuus uusien henkilöautojen ajoneuvokannasta ja 17 prosentin osuus uusien kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannasta liitteessä I olevan A osan 6.3 kohdan ja B osan 6.3 kohdan mukaisesti.”

| d) | kumotaan 7 kohta; |
| --- | --- |

d)

kumotaan 7 kohta;

| 2) | muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | muutetaan 1 kohta seuraavasti:






  i) | korvataan a alakohdassa ilmaisu ”direktiivin 2007/46/EY liitteessä II” ilmaisulla ”asetuksen (EU) 2018/858 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

muutetaan 1 kohta seuraavasti:

i)

korvataan a alakohdassa ilmaisu ”direktiivin 2007/46/EY liitteessä II” ilmaisulla ”asetuksen (EU) 2018/858 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa”;

| ii) | korvataan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | asetuksen (EU) 2018/858 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa määritellyt N1-luokan moottoriajoneuvot, jotka kuuluvat asetuksen (EY) N:o 715/2007 soveltamisalaan, jäljempänä ’kevyet hyötyajoneuvot’, jotka rekisteröidään unionissa ensimmäistä kertaa ja joita ei ole aiemmin rekisteröity unionin ulkopuolella, jäljempänä ’uudet kevyet hyötyajoneuvot’; kun kyseessä ovat N-luokan päästöttömät ajoneuvot, joiden vertailumassa on tapauksen mukaan yli 2 610 kilogrammaa tai yli 2 840 kilogrammaa, ne katsotaan 1 päivästä tammikuuta 2025 alkaen tätä asetusta sovellettaessa ja sen estämättä, mitä asetuksessa (EU) 2018/858 ja asetuksessa (EY) N:o 715/2007 säädetään, tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviksi kevyiksi hyötyajoneuvoiksi, jos niiden ylimääräinen vertailumassa johtuu ainoastaan energiaa varastoivan järjestelmän massasta.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

korvataan b alakohta seuraavasti:

”b)

asetuksen (EU) 2018/858 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa määritellyt N1-luokan moottoriajoneuvot, jotka kuuluvat asetuksen (EY) N:o 715/2007 soveltamisalaan, jäljempänä ’kevyet hyötyajoneuvot’, jotka rekisteröidään unionissa ensimmäistä kertaa ja joita ei ole aiemmin rekisteröity unionin ulkopuolella, jäljempänä ’uudet kevyet hyötyajoneuvot’; kun kyseessä ovat N-luokan päästöttömät ajoneuvot, joiden vertailumassa on tapauksen mukaan yli 2 610 kilogrammaa tai yli 2 840 kilogrammaa, ne katsotaan 1 päivästä tammikuuta 2025 alkaen tätä asetusta sovellettaessa ja sen estämättä, mitä asetuksessa (EU) 2018/858 ja asetuksessa (EY) N:o 715/2007 säädetään, tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviksi kevyiksi hyötyajoneuvoiksi, jos niiden ylimääräinen vertailumassa johtuu ainoastaan energiaa varastoivan järjestelmän massasta.”;

| b) | korvataan 3 kohdassa ilmaisu ”direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevan A osan 5 kohdassa” ilmaisulla ”asetuksen (EU) 2018/858 liitteessä I olevan A osan 5 kohdassa”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 3 kohdassa ilmaisu ”direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevan A osan 5 kohdassa” ilmaisulla ”asetuksen (EU) 2018/858 liitteessä I olevan A osan 5 kohdassa”;

| 3) | muutetaan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:






  a) | korvataan johdantokappale seuraavasti:

  ”1.   Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) 2018/858 määritelmiä. Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan:”
  ; |
| --- | --- | --- |

3)

muutetaan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:

a)

korvataan johdantokappale seuraavasti:

”1.   Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) 2018/858 määritelmiä. Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan:”

| b) | kumotaan b–g alakohta sekä i ja n alakohta; |
| --- | --- |

b)

kumotaan b–g alakohta sekä i ja n alakohta;

| 4) | lisätään 4 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Ensimmäisen alakohdan c alakohtaa sovellettaessa päästötavoite on 0 g/km, jos liitteessä I olevan A tai B osan 6.3 kohdan mukaisesti määritetty päästötavoite on negatiivinen.”; |
| --- | --- |

4)

lisätään 4 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Ensimmäisen alakohdan c alakohtaa sovellettaessa päästötavoite on 0 g/km, jos liitteessä I olevan A tai B osan 6.3 kohdan mukaisesti määritetty päästötavoite on negatiivinen.”;

| 5) | muutetaan 7 artikla seuraavasti:






  a) | lisätään kohta seuraavasti:

  ”6 a.   Jos komissio toteaa, että jäsenvaltioiden 2 kohdan mukaisesti toimittamat alustavat tiedot tai valmistajien 5 kohdan mukaisesti ilmoittamat tiedot perustuvat tyyppihyväksyntäasiakirjoissa tai vaatimustenmukaisuustodistuksissa oleviin virheellisiin tietoihin, komissio ilmoittaa asiasta tyyppihyväksyntäviranomaiselle tai tapauksen mukaan valmistajalle ja pyytää tyyppihyväksyntäviranomaista tai tapauksen mukaan valmistajaa toimittamaan korjatut tiedot sisältävän korjausilmoituksen. Korjausilmoitus on toimitettava komissiolle, ja korjattuja tietoja käytetään 4 kohdan mukaisten alustavien laskelmien muuttamiseen.”
  ; |
| --- | --- | --- |

5)

muutetaan 7 artikla seuraavasti:

a)

lisätään kohta seuraavasti:

”6 a.   Jos komissio toteaa, että jäsenvaltioiden 2 kohdan mukaisesti toimittamat alustavat tiedot tai valmistajien 5 kohdan mukaisesti ilmoittamat tiedot perustuvat tyyppihyväksyntäasiakirjoissa tai vaatimustenmukaisuustodistuksissa oleviin virheellisiin tietoihin, komissio ilmoittaa asiasta tyyppihyväksyntäviranomaiselle tai tapauksen mukaan valmistajalle ja pyytää tyyppihyväksyntäviranomaista tai tapauksen mukaan valmistajaa toimittamaan korjatut tiedot sisältävän korjausilmoituksen. Korjausilmoitus on toimitettava komissiolle, ja korjattuja tietoja käytetään 4 kohdan mukaisten alustavien laskelmien muuttamiseen.”

| b) | kumotaan 10 ja 11 kohta; |
| --- | --- |

b)

kumotaan 10 ja 11 kohta;

| 6) | lisätään artikla seuraavasti:

  ”7 a artikla
  Elinkaaren aikaiset hiilidioksidipäästöt

  1.   Komissio julkaisee viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 kertomuksen, jossa vahvistetaan menetelmä unionin markkinoille saatettujen henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen koko elinkaaren aikaisten hiilidioksidipäästöjen arviointia ja niitä koskevien tietojen johdonmukaista ilmoittamista varten. Komissio toimittaa kyseisen kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  2.   Komissio antaa 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä 17 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla unionin yhteinen menetelmä henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen koko elinkaaren aikaisten hiilidioksidipäästöjen arviointia ja niitä koskevien tietojen johdonmukaista ilmoittamista varten.


  3.   Valmistajat voivat 1 päivästä kesäkuuta 2026 alkaen toimittaa vapaaehtoisesti komissiolle uusien henkilöautojen ja uusien kevyiden hyötyajoneuvojen elinkaaren aikaiset hiilidioksidipäästöt 2 kohdassa tarkoitettua menetelmää käyttäen.”

  ; |
| --- | --- |

6)

lisätään artikla seuraavasti:

”7 a artikla

Elinkaaren aikaiset hiilidioksidipäästöt

1.   Komissio julkaisee viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 kertomuksen, jossa vahvistetaan menetelmä unionin markkinoille saatettujen henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen koko elinkaaren aikaisten hiilidioksidipäästöjen arviointia ja niitä koskevien tietojen johdonmukaista ilmoittamista varten. Komissio toimittaa kyseisen kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

2.   Komissio antaa 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä 17 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla unionin yhteinen menetelmä henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen koko elinkaaren aikaisten hiilidioksidipäästöjen arviointia ja niitä koskevien tietojen johdonmukaista ilmoittamista varten.

3.   Valmistajat voivat 1 päivästä kesäkuuta 2026 alkaen toimittaa vapaaehtoisesti komissiolle uusien henkilöautojen ja uusien kevyiden hyötyajoneuvojen elinkaaren aikaiset hiilidioksidipäästöt 2 kohdassa tarkoitettua menetelmää käyttäen.”

| 7) | muutetaan 10 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

  ”Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti haettu poikkeus voidaan myöntää päästötavoitteista, joita sovelletaan kalenterivuoden 2035 loppuun saakka.”; |
| --- | --- | --- |

7)

muutetaan 10 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

”Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti haettu poikkeus voidaan myöntää päästötavoitteista, joita sovelletaan kalenterivuoden 2035 loppuun saakka.”;

| b) | korvataan 4 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

  ”4.   Valmistaja, joka yhdessä kaikkien siihen sidossuhteessa olevien yritysten kanssa vastaa 10 000–300 000:sta unionissa rekisteröitävästä uudesta henkilöautosta kalenterivuotta kohden, voi hakea poikkeusta liitteessä I olevan A osan 1–4 kohdan ja 6.3 kohdan mukaisesti lasketusta päästötavoitteesta kalenterivuoden 2028 loppuun saakka.”
  ; |
| --- | --- |

b)

korvataan 4 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”4.   Valmistaja, joka yhdessä kaikkien siihen sidossuhteessa olevien yritysten kanssa vastaa 10 000–300 000:sta unionissa rekisteröitävästä uudesta henkilöautosta kalenterivuotta kohden, voi hakea poikkeusta liitteessä I olevan A osan 1–4 kohdan ja 6.3 kohdan mukaisesti lasketusta päästötavoitteesta kalenterivuoden 2028 loppuun saakka.”

| 8) | korvataan 11 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Innovatiivisten teknologioiden tai innovatiivisten teknologioiden yhdistelmän, jäljempänä ’innovatiivinen teknologiapaketti’, käytön avulla saavutetut hiilidioksidisäästöt otetaan huomioon laitetoimittajan tai valmistajan hakemuksesta.
  Tällaiset teknologiat otetaan huomioon ainoastaan, jos niiden arvioinnissa käytetyt menetelmät kykenevät tuottamaan todennettavia, toistettavia ja vertailtavia tuloksia.
  Näiden teknologioiden avulla saavutettu osuus valmistajan keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen voi olla enintään:






  — | 7 g CO2/km vuoden 2024 loppuun saakka; |
| --- | --- | --- |

8)

korvataan 11 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Innovatiivisten teknologioiden tai innovatiivisten teknologioiden yhdistelmän, jäljempänä ’innovatiivinen teknologiapaketti’, käytön avulla saavutetut hiilidioksidisäästöt otetaan huomioon laitetoimittajan tai valmistajan hakemuksesta.

Tällaiset teknologiat otetaan huomioon ainoastaan, jos niiden arvioinnissa käytetyt menetelmät kykenevät tuottamaan todennettavia, toistettavia ja vertailtavia tuloksia.

Näiden teknologioiden avulla saavutettu osuus valmistajan keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen voi olla enintään:

—

7 g CO2/km vuoden 2024 loppuun saakka;

| — | 6 g CO2/km vuodesta 2025 vuoden 2029 loppuun saakka; |
| --- | --- |

—

6 g CO2/km vuodesta 2025 vuoden 2029 loppuun saakka;

| — | 4 g CO2/km vuodesta 2030 vuoden 2034 loppuun saakka. |
| --- | --- |

—

4 g CO2/km vuodesta 2030 vuoden 2034 loppuun saakka.

Siirretään komissiolle valta antaa 17 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen muuttamiseksi mukauttamalla alaspäin tämän kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettua enimmäisvaikutusta koskevia arvoja vuodesta 2025 alkaen, jotta voidaan ottaa huomioon teknologian kehitys ja varmistaa samalla enimmäisvaikutuksen tasapainoinen osuus suhteessa valmistajien keskimääräisiin hiilidioksidipäästöihin.”

| 9) | korvataan 12 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Jotta eroa todellisiin ajonaikaisiin päästöihin estetään kasvamasta, komissio arvioi viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2023, miten komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/392 (*1) mukaisesti kerättyjä todellista ajonaikaista polttoaineen- ja energiankulutusta koskevia tietoja saa käyttää, sen varmistamiseksi, että asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti määritetyt ajoneuvon hiilidioksidipäästöjä ja polttoaineen- tai energiankulutusta kuvaavat arvot edustavat ajan mittaan edelleen todellisia ajonaikaisia päästöjä kunkin valmistajan osalta.
  Komissio seuraa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun eron kehitystä vuodesta 2021 eteenpäin ja raportoi siitä vuosittain sekä julkaisee heti, kun tietoa on riittävästi saatavilla, kuitenkin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2026, kertomuksen, jossa vahvistetaan menetelmä sellaista mekanismia varten, jolla mukautetaan valmistajan keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä vuodesta 2030 alkaen, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/392 mukaisesti kerättyjä todellisia ajo-olosuhteita edustavia tietoja, ja arvioidaan tällaisen mekanismin toteutettavuutta.
  Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kyseisen kertomuksen sekä tarvittavat ehdotukset jatkotoimenpiteiksi, kuten lainsäädäntöehdotukset tällaisen mekanismin toteuttamiseksi.


  (*1)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/392, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2021, henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöihin liittyvien tietojen seurannasta ja ilmoittamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/631 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 1014/2010, (EU) N:o 293/2012, (EU) 2017/1152 ja (EU) 2017/1153 kumoamisesta (EUVL L 77, 5.3.2021, s. 8).”;" |
| --- | --- |

9)

korvataan 12 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jotta eroa todellisiin ajonaikaisiin päästöihin estetään kasvamasta, komissio arvioi viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2023, miten komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/392 (*1) mukaisesti kerättyjä todellista ajonaikaista polttoaineen- ja energiankulutusta koskevia tietoja saa käyttää, sen varmistamiseksi, että asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti määritetyt ajoneuvon hiilidioksidipäästöjä ja polttoaineen- tai energiankulutusta kuvaavat arvot edustavat ajan mittaan edelleen todellisia ajonaikaisia päästöjä kunkin valmistajan osalta.

Komissio seuraa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun eron kehitystä vuodesta 2021 eteenpäin ja raportoi siitä vuosittain sekä julkaisee heti, kun tietoa on riittävästi saatavilla, kuitenkin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2026, kertomuksen, jossa vahvistetaan menetelmä sellaista mekanismia varten, jolla mukautetaan valmistajan keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä vuodesta 2030 alkaen, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/392 mukaisesti kerättyjä todellisia ajo-olosuhteita edustavia tietoja, ja arvioidaan tällaisen mekanismin toteutettavuutta.

Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kyseisen kertomuksen sekä tarvittavat ehdotukset jatkotoimenpiteiksi, kuten lainsäädäntöehdotukset tällaisen mekanismin toteuttamiseksi.

(*1)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/392, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2021, henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöihin liittyvien tietojen seurannasta ja ilmoittamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/631 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 1014/2010, (EU) N:o 293/2012, (EU) 2017/1152 ja (EU) 2017/1153 kumoamisesta (EUVL L 77, 5.3.2021, s. 8).”;"

*1

| 10) | lisätään 13 artiklan 3 kohtaan virke seuraavasti:

  ”Jos tyyppihyväksyntäasiakirjoissa olevia tietoja ei voida korjata asetuksen (EU) 2018/858 nojalla, asiasta vastaavan tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava korjatut tiedot sisältävä korjausilmoitus ja toimitettava se komissiolle ja asianomaisille osapuolille.”; |
| --- | --- |

10)

lisätään 13 artiklan 3 kohtaan virke seuraavasti:

”Jos tyyppihyväksyntäasiakirjoissa olevia tietoja ei voida korjata asetuksen (EU) 2018/858 nojalla, asiasta vastaavan tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava korjatut tiedot sisältävä korjausilmoitus ja toimitettava se komissiolle ja asianomaisille osapuolille.”;

| 11) | korvataan 14 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Siirretään komissiolle valta antaa 17 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä liitteen I muuttamiseksi tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti.”
  ; |
| --- | --- |

11)

korvataan 14 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Siirretään komissiolle valta antaa 17 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä liitteen I muuttamiseksi tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti.”

| 12) | lisätään artikla seuraavasti:

  ”14 a artikla
  Edistymiskertomus

  1.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä ja sen jälkeen joka toinen vuosi kertomuksen edistymisestä kohti päästötöntä tieliikennettä. Kertomuksessa seurataan ja arvioidaan erityisesti tarvetta ottaa käyttöön mahdollisia lisätoimenpiteitä, mukaan lukien taloudelliset keinot, oikeudenmukaisen siirtymän helpottamiseksi.


  2.   Komissio ottaa kertomuksessa huomioon kaikki tekijät, jotka edistävät kustannustehokkaasti ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä, muun muassa






  a) | päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen käyttöönoton edistyminen erityisesti kevyiden hyötyajoneuvojen segmentissä sekä unionin, jäsenvaltioiden ja paikallistason toimenpiteet, joilla helpotetaan jäsenvaltioiden siirtymistä päästöttömiin kevyisiin ajoneuvoihin; |
| --- | --- | --- |

12)

lisätään artikla seuraavasti:

”14 a artikla

Edistymiskertomus

1.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä ja sen jälkeen joka toinen vuosi kertomuksen edistymisestä kohti päästötöntä tieliikennettä. Kertomuksessa seurataan ja arvioidaan erityisesti tarvetta ottaa käyttöön mahdollisia lisätoimenpiteitä, mukaan lukien taloudelliset keinot, oikeudenmukaisen siirtymän helpottamiseksi.

2.   Komissio ottaa kertomuksessa huomioon kaikki tekijät, jotka edistävät kustannustehokkaasti ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä, muun muassa

a)

päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen käyttöönoton edistyminen erityisesti kevyiden hyötyajoneuvojen segmentissä sekä unionin, jäsenvaltioiden ja paikallistason toimenpiteet, joilla helpotetaan jäsenvaltioiden siirtymistä päästöttömiin kevyisiin ajoneuvoihin;

| b) | päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen energiatehokkuuden ja kohtuuhintaisuuden edistyminen; |
| --- | --- |

b)

päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen energiatehokkuuden ja kohtuuhintaisuuden edistyminen;

| c) | vaikutukset kuluttajiin, erityisesti pieni- ja keskituloisiin kotitalouksiin, sekä sähkön hintoihin; |
| --- | --- |

c)

vaikutukset kuluttajiin, erityisesti pieni- ja keskituloisiin kotitalouksiin, sekä sähkön hintoihin;

| d) | analyysi käytettyjen ajoneuvojen markkinoista; |
| --- | --- |

d)

analyysi käytettyjen ajoneuvojen markkinoista;

| e) | sellaisten lisätoimenpiteiden mahdollinen panos hiilidioksidisäästöihin, joilla pyritään alentamaan kevyiden ajoneuvojen kannan keskimääräistä ikää ja siten niiden päästöjä, kuten toimenpiteet, joilla tuetaan vanhempien ajoneuvojen asteittaista käytöstäpoistoa sosiaalisesti oikeudenmukaisella ja ympäristöystävällisellä tavalla; |
| --- | --- |

e)

sellaisten lisätoimenpiteiden mahdollinen panos hiilidioksidisäästöihin, joilla pyritään alentamaan kevyiden ajoneuvojen kannan keskimääräistä ikää ja siten niiden päästöjä, kuten toimenpiteet, joilla tuetaan vanhempien ajoneuvojen asteittaista käytöstäpoistoa sosiaalisesti oikeudenmukaisella ja ympäristöystävällisellä tavalla;

| f) | työllisyysvaikutukset autoteollisuudessa, erityisesti mikroyrityksissä sekä pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, jäljempänä ’pk-yritykset’, ja työntekijöiden uudelleen- ja täydennyskoulutusta tukevien toimenpiteiden tehokkuus; |
| --- | --- |

f)

työllisyysvaikutukset autoteollisuudessa, erityisesti mikroyrityksissä sekä pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, jäljempänä ’pk-yritykset’, ja työntekijöiden uudelleen- ja täydennyskoulutusta tukevien toimenpiteiden tehokkuus;

| g) | olemassa olevien taloudellisten toimenpiteiden tehokkuus ja lisätoimien tarve, mukaan lukien riittävät taloudelliset toimenpiteet unionin, jäsenvaltioiden ja paikallistasolla, oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi ja kielteisten sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi erityisesti niillä alueilla ja niissä yhteisöissä, joihin siirtymä eniten vaikuttaa; |
| --- | --- |

g)

olemassa olevien taloudellisten toimenpiteiden tehokkuus ja lisätoimien tarve, mukaan lukien riittävät taloudelliset toimenpiteet unionin, jäsenvaltioiden ja paikallistasolla, oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi ja kielteisten sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi erityisesti niillä alueilla ja niissä yhteisöissä, joihin siirtymä eniten vaikuttaa;

| h) | edistyminen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa sekä näkökohdat, joilla helpotetaan lisää taloudellisesti kannattavaa ja sosiaalisesti oikeudenmukaista siirtymistä päästöttömään tieliikenteeseen; |
| --- | --- |

h)

edistyminen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa sekä näkökohdat, joilla helpotetaan lisää taloudellisesti kannattavaa ja sosiaalisesti oikeudenmukaista siirtymistä päästöttömään tieliikenteeseen;

| i) | julkisen ja yksityisen lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönoton edistyminen, mukaan lukien edistyminen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/94/EU kumoamisesta annettavan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/31/EU uudelleenlaadinnan (*2) mukaisesti; |
| --- | --- |

i)

julkisen ja yksityisen lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönoton edistyminen, mukaan lukien edistyminen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/94/EU kumoamisesta annettavan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/31/EU uudelleenlaadinnan (*2) mukaisesti;

| j) | innovaatioteknologioiden ja kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden, mukaan lukien synteettiset polttoaineet, mahdollinen panos ilmastoneutraalin liikkumisen saavuttamiseen; |
| --- | --- |

j)

innovaatioteknologioiden ja kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden, mukaan lukien synteettiset polttoaineet, mahdollinen panos ilmastoneutraalin liikkumisen saavuttamiseen;

| k) | 7 a artiklan mukaisesti ilmoitetut markkinoille saatettujen uusien henkilöautojen ja uusien kevyiden hyötyajoneuvojen elinkaaren aikaiset hiilidioksidipäästöt; |
| --- | --- |

k)

7 a artiklan mukaisesti ilmoitetut markkinoille saatettujen uusien henkilöautojen ja uusien kevyiden hyötyajoneuvojen elinkaaren aikaiset hiilidioksidipäästöt;

| l) | tämän asetuksen vaikutus asetuksen (EU) 2018/842 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/50/EY uudelleenlaadinnan (*3) mukaisten jäsenvaltioiden tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

l)

tämän asetuksen vaikutus asetuksen (EU) 2018/842 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/50/EY uudelleenlaadinnan (*3) mukaisten jäsenvaltioiden tavoitteiden saavuttamiseen.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun ensimmäisen edistymiskertomuksen toimittamispäivänä komissio toimittaa myös yhteistyössä jäsenvaltioiden ja kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, johon sisältyy analyysi autoteollisuuden toimitusketjun oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseen liittyvien rahoitusvajeiden havaitsemiseksi, kiinnittäen erityistä huomiota pk-yrityksiin ja alueisiin, joihin siirtymä eniten vaikuttaa. Raporttiin liitetään tarvittaessa ehdotuksia asianmukaisista taloudellisista toimenpiteistä havaittujen tarpeiden täyttämiseksi.

(*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/31/EU, annettu 19 päivänä toukokuuta 2010, rakennusten energiatehokkuudesta (EUVL L 153, 18.6.2010, s. 13)."

*2

(*3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/50/EY, annettu 21 päivänä toukokuuta 2008, ilmanlaadusta ja sen parantamisesta (EUVL L 152, 11.6.2008, s. 1).”;"

*3

| 13) | muutetaan 15 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Komissio tarkastelee vuonna 2026 uudelleen tämän asetuksen tehokkuutta ja vaikuttavuutta kahden vuoden välein annettavien kertomusten pohjalta ja toimittaa uudelleentarkastelun tuloksista kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Komissio arvioi erityisesti tämän asetuksen perusteella saavutettua edistymistä 1 artiklan 5 a kohdassa asetettujen päästövähennystavoitteiden toteuttamisessa ottaen huomioon tekniikan, myös lataushybriditekniikan, kehityksen ja sen, että päästöttömään liikkumiseen on tärkeää siirtyä taloudellisesti kannattavasti ja sosiaalisesti oikeudenmukaisesti. Komissio arvioi kyseisen arvioinnin perusteella tarvetta tarkastella uudelleen 1 artiklan 5 a kohdassa asetettuja tavoitteita. Lisäksi komissio arvioi vaikutuksia, joita aiheutuu energiatehokkuuden vähimmäisalarajojen asettamisesta unionin markkinoille saatettaville uusille päästöttömille henkilöautoille ja kevyille hyötyajoneuvoille.
  Kertomukseen liitetään tarvittaessa ehdotus tämän asetuksen muuttamiseksi.”
  ; |
| --- | --- | --- |

13)

muutetaan 15 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Komissio tarkastelee vuonna 2026 uudelleen tämän asetuksen tehokkuutta ja vaikuttavuutta kahden vuoden välein annettavien kertomusten pohjalta ja toimittaa uudelleentarkastelun tuloksista kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Komissio arvioi erityisesti tämän asetuksen perusteella saavutettua edistymistä 1 artiklan 5 a kohdassa asetettujen päästövähennystavoitteiden toteuttamisessa ottaen huomioon tekniikan, myös lataushybriditekniikan, kehityksen ja sen, että päästöttömään liikkumiseen on tärkeää siirtyä taloudellisesti kannattavasti ja sosiaalisesti oikeudenmukaisesti. Komissio arvioi kyseisen arvioinnin perusteella tarvetta tarkastella uudelleen 1 artiklan 5 a kohdassa asetettuja tavoitteita. Lisäksi komissio arvioi vaikutuksia, joita aiheutuu energiatehokkuuden vähimmäisalarajojen asettamisesta unionin markkinoille saatettaville uusille päästöttömille henkilöautoille ja kevyille hyötyajoneuvoille.

Kertomukseen liitetään tarvittaessa ehdotus tämän asetuksen muuttamiseksi.”

| b) | kumotaan 2–5 kohta; |
| --- | --- |

b)

kumotaan 2–5 kohta;

| c) | korvataan 6 kohta seuraavasti:

  ”6.   Komissio tarkastelee 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä direktiiviä 1999/94/EY uudelleen ottaen huomioon tarpeen tarjota kuluttajille täsmällistä, luotettavaa ja vertailtavaa tietoa markkinoille saatettavien uusien henkilöautojen polttoaineen- ja energiankulutuksesta, hiilidioksidipäästöistä ja ilman epäpuhtauspäästöistä, myös todellisissa ajo-olosuhteissa, sekä arvioi mahdollisuuksia ottaa käyttöön uusien kevyiden hyötyajoneuvojen polttoainetaloutta ja hiilidioksidipäästöjä koskeva merkintä.
  Uudelleentarkasteluun on tarvittaessa liitettävä lainsäädäntöehdotus.”
  ; |
| --- | --- |

c)

korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Komissio tarkastelee 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä direktiiviä 1999/94/EY uudelleen ottaen huomioon tarpeen tarjota kuluttajille täsmällistä, luotettavaa ja vertailtavaa tietoa markkinoille saatettavien uusien henkilöautojen polttoaineen- ja energiankulutuksesta, hiilidioksidipäästöistä ja ilman epäpuhtauspäästöistä, myös todellisissa ajo-olosuhteissa, sekä arvioi mahdollisuuksia ottaa käyttöön uusien kevyiden hyötyajoneuvojen polttoainetaloutta ja hiilidioksidipäästöjä koskeva merkintä.

Uudelleentarkasteluun on tarvittaessa liitettävä lainsäädäntöehdotus.”

| d) | lisätään kohta seuraavasti:

  ”9.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 17 artiklan mukaisesti liitteessä I olevassa B osassa esitettyjen kaavojen muuttamiseksi, jos tällaiset muutokset ovat tarpeen liitteessä III olevassa A osassa esitetyn monivaiheisesti valmistettuja N1-luokan ajoneuvoja koskevan menettelyn huomioon ottamiseksi.”
  ; |
| --- | --- |

d)

lisätään kohta seuraavasti:

”9.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 17 artiklan mukaisesti liitteessä I olevassa B osassa esitettyjen kaavojen muuttamiseksi, jos tällaiset muutokset ovat tarpeen liitteessä III olevassa A osassa esitetyn monivaiheisesti valmistettuja N1-luokan ajoneuvoja koskevan menettelyn huomioon ottamiseksi.”

| 14) | muutetaan 17 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohdassa oleva viittaus ”7 artiklan 8 kohdassa, 10 artiklan 8 kohdassa, 11 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa, 13 artiklan 4 kohdassa, 14 artiklan 2 kohdassa ja 15 artiklan 8 kohdassa” viittauksella ”7 artiklan 8 kohdassa, 7 a artiklan 2 kohdassa, 10 artiklan 8 kohdassa, 11 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa, 13 artiklan 4 kohdassa, 14 artiklan 2 kohdassa ja 15 artiklan 8 ja 9 kohdassa”; |
| --- | --- | --- |

14)

muutetaan 17 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohdassa oleva viittaus ”7 artiklan 8 kohdassa, 10 artiklan 8 kohdassa, 11 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa, 13 artiklan 4 kohdassa, 14 artiklan 2 kohdassa ja 15 artiklan 8 kohdassa” viittauksella ”7 artiklan 8 kohdassa, 7 a artiklan 2 kohdassa, 10 artiklan 8 kohdassa, 11 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa, 13 artiklan 4 kohdassa, 14 artiklan 2 kohdassa ja 15 artiklan 8 ja 9 kohdassa”;

| b) | korvataan 3 kohdassa oleva viittaus ”7 artiklan 8 kohdassa, 10 artiklan 8 kohdassa, 11 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa, 13 artiklan 4 kohdassa, 14 artiklan 2 kohdassa ja 15 artiklan 8 kohdassa” viittauksella ”7 artiklan 8 kohdassa, 7 a artiklan 2 kohdassa, 10 artiklan 8 kohdassa, 11 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa, 13 artiklan 4 kohdassa, 14 artiklan 2 kohdassa ja 15 artiklan 8 ja 9 kohdassa”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 3 kohdassa oleva viittaus ”7 artiklan 8 kohdassa, 10 artiklan 8 kohdassa, 11 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa, 13 artiklan 4 kohdassa, 14 artiklan 2 kohdassa ja 15 artiklan 8 kohdassa” viittauksella ”7 artiklan 8 kohdassa, 7 a artiklan 2 kohdassa, 10 artiklan 8 kohdassa, 11 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa, 13 artiklan 4 kohdassa, 14 artiklan 2 kohdassa ja 15 artiklan 8 ja 9 kohdassa”;

| c) | korvataan 6 kohdassa oleva viittaus ”7 artiklan 8 kohdan, 10 artiklan 8 kohdan, 11 artiklan 1 kohdan neljännen alakohdan, 13 artiklan 4 kohdan, 14 artiklan 2 kohdan ja 15 artiklan 8 kohdan” viittauksella ”7 artiklan 8 kohdan, 7 a artiklan 2 kohdan, 10 artiklan 8 kohdan, 11 artiklan 1 kohdan neljännen alakohdan, 13 artiklan 4 kohdan, 14 artiklan 2 kohdan ja 15 artiklan 8 ja 9 kohdan”; |
| --- | --- |

c)

korvataan 6 kohdassa oleva viittaus ”7 artiklan 8 kohdan, 10 artiklan 8 kohdan, 11 artiklan 1 kohdan neljännen alakohdan, 13 artiklan 4 kohdan, 14 artiklan 2 kohdan ja 15 artiklan 8 kohdan” viittauksella ”7 artiklan 8 kohdan, 7 a artiklan 2 kohdan, 10 artiklan 8 kohdan, 11 artiklan 1 kohdan neljännen alakohdan, 13 artiklan 4 kohdan, 14 artiklan 2 kohdan ja 15 artiklan 8 ja 9 kohdan”;

| 15) | muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

15)

muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 19 päivänä huhtikuuta 2023.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ROSWALL

---

(1)  
  EUVL C 194, 12.5.2022, s. 81.

1

(2)  
  EUVL C 270, 13.7.2022, s. 38.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 14. helmikuuta 2023 (ei vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä) ja neuvoston päätös, tehty 28. maaliskuuta 2023.

3

(4)  
  EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4.

4

(5)  
  EUVL C 270, 7.7.2021, s. 2.

5

(6)  
  EUVL C 232, 16.6.2021, s. 28.

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2022/591, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2022, vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta (EUVL L 114, 12.4.2022, s. 22).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/631, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, hiilidioksidipäästönormien asettamisesta uusille henkilöautoille ja uusille kevyille hyötyajoneuvoille ja asetusten (EY) N:o 443/2009 ja (EU) N:o 510/2011 kumoamisesta (EUVL L 111, 25.4.2019, s. 13).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/695, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2021, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti Eurooppa” perustamisesta, sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen vahvistamisesta sekä asetusten (EU) N:o 1290/2013 ja (EU) N:o 1291/2013 kumoamisesta (EUVL L 170, 12.5.2021, s. 1).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/523, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, InvestEU-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) 2015/1017 muuttamisesta (EUVL L 107, 26.3.2021, s. 30).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1056, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 1).

15

(16)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2093, annettu 17 päivänä joulukuuta 2020, vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

16

(17)  Neuvoston asetus (EU) 2020/2094, annettu 14 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin elpymisvälineen perustamisesta covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen tukemiseksi (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 23)

17

(18)  Neuvoston suositus 2022/C 243/04, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022, oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen (EUVL C 243, 27.6.2022, s. 35).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/31/EU, annettu 19 päivänä toukokuuta 2010, rakennusten energiatehokkuudesta (EUVL L 153, 18.6.2010, s. 13).

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/46/EY, annettu 5 päivänä syyskuuta 2007, puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle (puitedirektiivi) (EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1).

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/858, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta, asetusten (EY) N:o 715/2007 ja (EY) N:o 595/2009 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/46/EY kumoamisesta (EUVL L 151, 14.6.2018, s. 1).

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/956, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2018, uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen seurannasta ja raportoinnista (EUVL L 173, 9.7.2018, s. 1).

23

(24)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

24

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EU) 2019/631 liite I seuraavasti:

| 1) | muutetaan A osa seuraavasti:






  a) | korvataan 6.1 kohdan otsikko seuraavasti:

  ”EU:n koko ajoneuvokannan tavoitteet vuodesta 2025 eteenpäin”; |
| --- | --- | --- |

1)

muutetaan A osa seuraavasti:

a)

korvataan 6.1 kohdan otsikko seuraavasti:

”EU:n koko ajoneuvokannan tavoitteet vuodesta 2025 eteenpäin”;

| b) | korvataan 6.1.2 kohdan otsikko seuraavasti:

  ”EU:n koko ajoneuvokannan tavoite vuosille 2030–2034”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 6.1.2 kohdan otsikko seuraavasti:

”EU:n koko ajoneuvokannan tavoite vuosille 2030–2034”;

| c) | lisätään kohta seuraavasti:






  „6.1.3 | EU:n koko ajoneuvokannan tavoite vuodesta 2035 eteenpäin
  EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2035 = EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2021 · (1 – vähennyskerroin2035)
  jossa:






  EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2021 | vastaa 6.0 kohdassa esitettyä määritelmää; |
| --- | --- | --- | --- |
| vähennyskerroin2035 | is as defined in Article 1(5a), point (a).’; |

c)

lisätään kohta seuraavasti:

„6.1.3

EU:n koko ajoneuvokannan tavoite vuodesta 2035 eteenpäin

EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2035 = EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2021 · (1 – vähennyskerroin2035)

jossa:

EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2021

vastaa 6.0 kohdassa esitettyä määritelmää;

vähennyskerroin2035

is as defined in Article 1(5a), point (a).’;

| d) | korvataan 6.2 kohdan otsikko seuraavasti:

  ”Vertailupäästötavoitteet”; |
| --- | --- |

d)

korvataan 6.2 kohdan otsikko seuraavasti:

”Vertailupäästötavoitteet”;

| e) | poistetaan 6.2.2 kohta; |
| --- | --- |

e)

poistetaan 6.2.2 kohta;

| f) | korvataan 6.3 kohta seuraavasti:






  ”6.3 | Päästötavoitteet vuodesta 2025 eteenpäin |
| --- | --- | --- |

f)

korvataan 6.3 kohta seuraavasti:

”6.3

Päästötavoitteet vuodesta 2025 eteenpäin

| 6.3.1 | Päästötavoitteet vuosina 2025–2029:
  Päästötavoite = vertailupäästötavoite · ZLEV-kerroin (päästöttömyys- ja vähäpäästöisyyskerroin)
  jossa:






  vertailupäästötavoite | on 6.2.1 kohdan mukaisesti määritetty hiilidioksidipäästöjen vertailupäästötavoite; |
| --- | --- | --- |
| ZLEV-kerroin | on (1 + y – x), jollei tämä summa ole suurempi kuin 1,05 tai pienempi kuin 1,0, missä tapauksessa ZLEV-kertoimen arvo on tapauksen mukaan 1,05 tai 1,0; |

6.3.1

Päästötavoitteet vuosina 2025–2029:

Päästötavoite = vertailupäästötavoite · ZLEV-kerroin (päästöttömyys- ja vähäpäästöisyyskerroin)

jossa:

vertailupäästötavoite

on 6.2.1 kohdan mukaisesti määritetty hiilidioksidipäästöjen vertailupäästötavoite;

ZLEV-kerroin

on (1 + y – x), jollei tämä summa ole suurempi kuin 1,05 tai pienempi kuin 1,0, missä tapauksessa ZLEV-kertoimen arvo on tapauksen mukaan 1,05 tai 1,0;

jossa:

| y | on päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osuus valmistajan uusien henkilöautojen kannassa laskettuna uusien päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen kokonaismääränä, kun jokaiselle niistä on laskettu ZLEVspecific seuraavan kaavan mukaisesti, jaettuna kyseisenä kalenterivuonna rekisteröityjen uusien henkilöautojen kokonaismäärällä:
  ZLEVspecific = 1 –



  Jäsenvaltioissa, joissa rekisteröityjen uusien henkilöautojen osalta päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osuus ajoneuvokannasta on alle 60 prosenttia unionin keskiarvosta vuonna 2017 ja joissa vuonna 2017 (*1) ensirekisteröitiin alle 1 000 uutta päästötöntä tai vähäpäästöistä ajoneuvoa, ZLEVspecific lasketaan vuoden 2029 loppuun saakka seuraavan kaavan mukaisesti:
  ZLEVspecific =



  Jos päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osuus jäsenvaltion vuosina 2025–2028 rekisteröityjen uusien henkilöautojen kannasta on yli viisi prosenttia, kyseinen jäsenvaltio ei saa käyttää kerrointa 1,85 seuraavina vuosina; |
| --- | --- |
| x | on 25 prosenttia vuosina 2025–2029. |

y

on päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osuus valmistajan uusien henkilöautojen kannassa laskettuna uusien päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen kokonaismääränä, kun jokaiselle niistä on laskettu ZLEVspecific seuraavan kaavan mukaisesti, jaettuna kyseisenä kalenterivuonna rekisteröityjen uusien henkilöautojen kokonaismäärällä:

ZLEVspecific = 1 –
  Formula

Jäsenvaltioissa, joissa rekisteröityjen uusien henkilöautojen osalta päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osuus ajoneuvokannasta on alle 60 prosenttia unionin keskiarvosta vuonna 2017 ja joissa vuonna 2017 (*1) ensirekisteröitiin alle 1 000 uutta päästötöntä tai vähäpäästöistä ajoneuvoa, ZLEVspecific lasketaan vuoden 2029 loppuun saakka seuraavan kaavan mukaisesti:

ZLEVspecific =
  Formula

Jos päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osuus jäsenvaltion vuosina 2025–2028 rekisteröityjen uusien henkilöautojen kannasta on yli viisi prosenttia, kyseinen jäsenvaltio ei saa käyttää kerrointa 1,85 seuraavina vuosina;

x

on 25 prosenttia vuosina 2025–2029.

| 6.3.2 | Päästötavoitteet vuosina 2030–2034
  Päästötavoite = EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2030 + a2030 · (TM–TM0)
  jossa:






  EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2030 | on 6.1.2 kohdan mukaisesti määritetty arvo; |
| --- | --- | --- |
| a2030 | on |

6.3.2

Päästötavoitteet vuosina 2030–2034

Päästötavoite = EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2030 + a2030 · (TM–TM0)

jossa:

EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2030

on 6.1.2 kohdan mukaisesti määritetty arvo;

a2030

on
  Formula

jossa:

| a2021 | vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää |
| --- | --- |
| keskimääräiset päästöt2021 | vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää |
| TM | vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää |
| TM0 | vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää |

a2021

vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää

keskimääräiset päästöt2021

vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää

TM

vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää

TM0

vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää

| 6.3.3 | Päästötavoitteet vuodesta 2035 eteenpäin
  Päästötavoite = EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2035 + a2035 · (TM–TM0)
  jossa:






  EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2035 | on 6.1.3 kohdan mukaisesti määritetty arvo; |
| --- | --- | --- |
| a2035 | on |

6.3.3

Päästötavoitteet vuodesta 2035 eteenpäin

Päästötavoite = EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2035 + a2035 · (TM–TM0)

jossa:

EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2035

on 6.1.3 kohdan mukaisesti määritetty arvo;

a2035

on
  Formula

jossa:

| a2021 | vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää |
| --- | --- |
| keskimääräiset päästöt2021 | vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää |
| TM | vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää |
| TM0 | vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää |

a2021

vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää

keskimääräiset päästöt2021

vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää

TM

vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää

TM0

vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää

(*1)  Päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osuus jäsenvaltion uusien henkilöautojen kannasta vuonna 2017 lasketaan jakamalla vuonna 2017 rekisteröityjen uusien päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen kokonaismäärä samana vuonna rekisteröityjen uusien henkilöautojen kokonaismäärällä.”;"

| 2) | muutetaan B osa seuraavasti:






  a) | korvataan 6.1 kohdan otsikko seuraavasti:

  ”EU:n koko ajoneuvokannan tavoitteet vuodesta 2025 eteenpäin”; |
| --- | --- | --- |

2)

muutetaan B osa seuraavasti:

a)

korvataan 6.1 kohdan otsikko seuraavasti:

”EU:n koko ajoneuvokannan tavoitteet vuodesta 2025 eteenpäin”;

| b) | korvataan 6.1.2 kohdan otsikko seuraavasti:

  ”EU:n koko ajoneuvokannan tavoitteet vuosille 2030–2034”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 6.1.2 kohdan otsikko seuraavasti:

”EU:n koko ajoneuvokannan tavoitteet vuosille 2030–2034”;

| c) | lisätään kohta seuraavasti:






  ”6.1.3 | EU:n koko ajoneuvokannan tavoitteet vuodesta 2035 eteenpäin
  EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2035 = EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2021 · (1 – vähennyskerroin2035)
  jossa:






  EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2021 | vastaa 6.0 kohdassa esitettyä määritelmää; |
| --- | --- | --- | --- |
| vähennyskerroin2035 | vastaa 1 artiklan 5 a kohdan b alakohdassa esitettyä määritelmää.”; |

c)

lisätään kohta seuraavasti:

”6.1.3

EU:n koko ajoneuvokannan tavoitteet vuodesta 2035 eteenpäin

EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2035 = EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2021 · (1 – vähennyskerroin2035)

jossa:

EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2021

vastaa 6.0 kohdassa esitettyä määritelmää;

vähennyskerroin2035

vastaa 1 artiklan 5 a kohdan b alakohdassa esitettyä määritelmää.”;

| d) | korvataan 6.2.2 kohta seuraavasti:






  ”6.2.2 | Vertailupäästötavoitteet vuosina 2030–2034
  Vertailupäästötavoite = EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2030 + α · (TM–TM0)
  jossa:






  EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2030 | on 6.1.2 kohdan mukaisesti määritetty arvo; |
| --- | --- | --- | --- |
| α | on a2030, jossa valmistajan uusien kevyiden hyötyajoneuvojen keskimääräinen testimassa on enintään TM0, ja a2021, jossa valmistajan uusien kevyiden hyötyajoneuvojen testimassa on suurempi kuin TM0; |

d)

korvataan 6.2.2 kohta seuraavasti:

”6.2.2

Vertailupäästötavoitteet vuosina 2030–2034

Vertailupäästötavoite = EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2030 + α · (TM–TM0)

jossa:

EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2030

on 6.1.2 kohdan mukaisesti määritetty arvo;

α

on a2030, jossa valmistajan uusien kevyiden hyötyajoneuvojen keskimääräinen testimassa on enintään TM0, ja a2021, jossa valmistajan uusien kevyiden hyötyajoneuvojen testimassa on suurempi kuin TM0;

jossa:

| a2030 | on |
| --- | --- |
| a2021 | vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää |
| keskimääräiset päästöt2021 | vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää |
| TM | vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää |
| TM0 | vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää”; |

a2030

on
  Formula

a2021

vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää

keskimääräiset päästöt2021

vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää

TM

vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää

TM0

vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää”;

| e) | lisätään kohta seuraavasti:






  ”6.2.3 | Vertailupäästötavoitteet vuodesta 2035 eteenpäin
  Vertailupäästötavoite = EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2035 + α · (TM–TM0)
  jossa:






  EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2035 | on 6.1.3 kohdan mukaisesti määritetty arvo; |
| --- | --- | --- | --- |
| α | on a2035,L, kun valmistajan uusien kevyiden hyötyajoneuvojen keskimääräinen testimassa on enintään TM0, ja a2035,H, jossa valmistajan uusien kevyiden hyötyajoneuvojen testimassa on suurempi kuin TM0; |

e)

lisätään kohta seuraavasti:

”6.2.3

Vertailupäästötavoitteet vuodesta 2035 eteenpäin

Vertailupäästötavoite = EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2035 + α · (TM–TM0)

jossa:

EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2035

on 6.1.3 kohdan mukaisesti määritetty arvo;

α

on a2035,L, kun valmistajan uusien kevyiden hyötyajoneuvojen keskimääräinen testimassa on enintään TM0, ja a2035,H, jossa valmistajan uusien kevyiden hyötyajoneuvojen testimassa on suurempi kuin TM0;

jossa:

| a2035,L | on |
| --- | --- |
| a2035,H | on |
| keskimääräiset päästöt2021 | vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää |
| TM | vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää |
| TM0 | vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää”; |

a2035,L

on
  Formula

a2035,H

on
  Formula

keskimääräiset päästöt2021

vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää

TM

vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää

TM0

vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää”;

| f) | korvataan 6.3 kohta seuraavasti:






  ”6.3. | Päästötavoitteet vuodesta 2025 eteenpäin |
| --- | --- | --- |

f)

korvataan 6.3 kohta seuraavasti:

”6.3.

Päästötavoitteet vuodesta 2025 eteenpäin

| 6.3.1 | Päästötavoitteet vuosina 2025–2029
  Päästötavoite = (vertailupäästötavoite – (øtargets – EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2025)) · ZLEV-kerroin
  jossa:






  vertailupäästötavoite | on 6.2.1 kohdan mukaisesti määritetty hiilidioksidipäästöjen vertailupäästötavoite; |
| --- | --- | --- |
| øtargets | on kunkin yksittäisen valmistajan uusien kevyiden hyötyajoneuvojen lukumäärällä painotettu keskiarvo kaikista 6.2.1 kohdan mukaisesti määritetyistä vertailupäästötavoitteista; |
| ZLEV-kerroin | on (1 + y – x), jollei tämä summa ole suurempi kuin 1,05 tai pienempi kuin 1,0, missä tapauksessa ZLEV-kertoimen arvo on tapauksen mukaan 1,05 tai 1,0; |

6.3.1

Päästötavoitteet vuosina 2025–2029

Päästötavoite = (vertailupäästötavoite – (øtargets – EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2025)) · ZLEV-kerroin

jossa:

vertailupäästötavoite

on 6.2.1 kohdan mukaisesti määritetty hiilidioksidipäästöjen vertailupäästötavoite;

øtargets

on kunkin yksittäisen valmistajan uusien kevyiden hyötyajoneuvojen lukumäärällä painotettu keskiarvo kaikista 6.2.1 kohdan mukaisesti määritetyistä vertailupäästötavoitteista;

ZLEV-kerroin

on (1 + y – x), jollei tämä summa ole suurempi kuin 1,05 tai pienempi kuin 1,0, missä tapauksessa ZLEV-kertoimen arvo on tapauksen mukaan 1,05 tai 1,0;

jossa:

| y | on päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osuus valmistajan uusien kevyiden hyötyajoneuvojen kannassa laskettuna uusien päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen kokonaismääränä, kun jokaiselle niistä on laskettu ZLEVspecific seuraavan kaavan mukaisesti, jaettuna kyseisenä kalenterivuonna rekisteröityjen uusien kevyiden hyötyajoneuvojen kokonaismäärällä:
  ZLEVspecific = 1 – |
| --- | --- |
| x | on 17 prosenttia vuosina 2025–2029. |

y

on päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osuus valmistajan uusien kevyiden hyötyajoneuvojen kannassa laskettuna uusien päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen kokonaismääränä, kun jokaiselle niistä on laskettu ZLEVspecific seuraavan kaavan mukaisesti, jaettuna kyseisenä kalenterivuonna rekisteröityjen uusien kevyiden hyötyajoneuvojen kokonaismäärällä:

ZLEVspecific = 1 –
  Formula

x

on 17 prosenttia vuosina 2025–2029.

| 6.3.2 | Päästötavoitteet vuosina 2030–2034
  Päästötavoite = vertailupäästötavoite – (øtargets – EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2030)
  jossa:






  vertailupäästötavoite | on 6.2.2 kohdan mukaisesti määritetty valmistajan vertailupäästötavoite; |
| --- | --- | --- |
| øtargets | on kunkin yksittäisen valmistajan uusien kevyiden hyötyajoneuvojen lukumäärällä painotettu keskiarvo kaikista 6.2.2 kohdan mukaisesti määritetyistä vertailupäästötavoitteista; |
| EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2030 | vastaa 6.1.2 kohdassa esitettyä määritelmää. |

6.3.2

Päästötavoitteet vuosina 2030–2034

Päästötavoite = vertailupäästötavoite – (øtargets – EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2030)

jossa:

vertailupäästötavoite

on 6.2.2 kohdan mukaisesti määritetty valmistajan vertailupäästötavoite;

øtargets

on kunkin yksittäisen valmistajan uusien kevyiden hyötyajoneuvojen lukumäärällä painotettu keskiarvo kaikista 6.2.2 kohdan mukaisesti määritetyistä vertailupäästötavoitteista;

EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2030

vastaa 6.1.2 kohdassa esitettyä määritelmää.

| 6.3.3 | Päästötavoitteet vuodesta 2035 eteenpäin
  Päästötavoite = vertailupäästötavoite – (øtargets – EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2035)
  jossa:






  vertailupäästötavoite | on 6.2.3 kohdan mukaisesti määritetty valmistajan vertailupäästötavoite; |
| --- | --- | --- |
| øtargets | on kunkin yksittäisen valmistajan uusien kevyiden hyötyajoneuvojen lukumäärällä painotettu keskiarvo kaikista 6.2.3 kohdan mukaisesti määritetyistä vertailupäästötavoitteista; |
| EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2035 | vastaa 6.1.3 kohdassa esitettyä määritelmää.” |

6.3.3

Päästötavoitteet vuodesta 2035 eteenpäin

Päästötavoite = vertailupäästötavoite – (øtargets – EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2035)

jossa:

vertailupäästötavoite

on 6.2.3 kohdan mukaisesti määritetty valmistajan vertailupäästötavoite;

øtargets

on kunkin yksittäisen valmistajan uusien kevyiden hyötyajoneuvojen lukumäärällä painotettu keskiarvo kaikista 6.2.3 kohdan mukaisesti määritetyistä vertailupäästötavoitteista;

EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2035

vastaa 6.1.3 kohdassa esitettyä määritelmää.”

---

(*1)  Päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osuus jäsenvaltion uusien henkilöautojen kannasta vuonna 2017 lasketaan jakamalla vuonna 2017 rekisteröityjen uusien päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen kokonaismäärä samana vuonna rekisteröityjen uusien henkilöautojen kokonaismäärällä.”;”

---

PÄÄTÖKSET

| 25.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 110/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 110/21

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2023/852,

annettu 19 päivänä huhtikuuta 2023,

päätöksen (EU) 2015/1814 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmän markkinavakausvarantoon lisättävien päästöoikeuksien määrästä vuoteen 2030 saakka

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen, jäljempänä ’UNFCCC’, nojalla 12 päivänä joulukuuta 2015 hyväksytty Pariisin sopimus (4), jäljempänä ’Pariisin sopimus’, tuli voimaan 4 päivänä marraskuuta 2016. Pariisin sopimuksen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle kahdessa celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin ja että jatketaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin. Kyseistä sitoumusta on vahvistettu hyväksymällä UNFCCC:n nojalla 13 päivänä marraskuuta 2021 Glasgow’n ilmastosopimus, jossa Pariisin sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva UNFCCC:n osapuolten konferenssi toteaa, että ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat huomattavasti pienemmät, jos lämpötila nousee 2 celsiusasteen sijasta 1,5 celsiusasteella, ja päättää jatkaa toimia keskilämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen. |
| --- | --- |

(1)

Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen, jäljempänä ’UNFCCC’, nojalla 12 päivänä joulukuuta 2015 hyväksytty Pariisin sopimus (4), jäljempänä ’Pariisin sopimus’, tuli voimaan 4 päivänä marraskuuta 2016. Pariisin sopimuksen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle kahdessa celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin ja että jatketaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin. Kyseistä sitoumusta on vahvistettu hyväksymällä UNFCCC:n nojalla 13 päivänä marraskuuta 2021 Glasgow’n ilmastosopimus, jossa Pariisin sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva UNFCCC:n osapuolten konferenssi toteaa, että ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat huomattavasti pienemmät, jos lämpötila nousee 2 celsiusasteen sijasta 1,5 celsiusasteella, ja päättää jatkaa toimia keskilämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen.

| (2) | Pitäytymisestä Pariisin sopimuksen mukaisessa 1,5 celsiusasteen tavoitteessa on tullut yhä kiireellisempää sen jälkeen, kun hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli esitti kuudennessa arviointiraportissaan tuloksia, joiden mukaan ilmaston lämpeneminen voidaan rajoittaa 1,5 celsiusasteeseen vain, jos maailmanlaajuisia kasvihuonekaasupäästöjä ryhdytään välittömästi vähentämään voimakkaasti ja pysyvästi tämän vuosikymmenen aikana. |
| --- | --- |

(2)

Pitäytymisestä Pariisin sopimuksen mukaisessa 1,5 celsiusasteen tavoitteessa on tullut yhä kiireellisempää sen jälkeen, kun hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli esitti kuudennessa arviointiraportissaan tuloksia, joiden mukaan ilmaston lämpeneminen voidaan rajoittaa 1,5 celsiusasteeseen vain, jos maailmanlaajuisia kasvihuonekaasupäästöjä ryhdytään välittömästi vähentämään voimakkaasti ja pysyvästi tämän vuosikymmenen aikana.

| (3) | Ilmastoon ja ympäristöön liittyviin haasteisiin vastaaminen ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttaminen ovat keskeisellä sijalla komission 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassa tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, jäljempänä ’Euroopan vihreän kehityksen ohjelma’. |
| --- | --- |

(3)

Ilmastoon ja ympäristöön liittyviin haasteisiin vastaaminen ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttaminen ovat keskeisellä sijalla komission 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassa tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, jäljempänä ’Euroopan vihreän kehityksen ohjelma’.

| (4) | Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa yhdistetään kattava joukko toisiaan vahvistavia toimenpiteitä ja aloitteita, joilla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalius unionissa vuoteen 2050 mennessä, ja esitetään uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jolla on nykyaikainen, resurssitehokas ja kilpailukykyinen talous, jossa pyritään talouskasvuun lisäämättä resurssien käyttöä. Tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä unionin luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja ympäristövaikutuksilta. Samalla kyseiseen siirtymään liittyy sukupuolten tasa-arvoa koskevia näkökohtia, ja se vaikuttaa erityisen paljon joihinkin heikommassa ja haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten ikääntyneisiin, vammaisiin henkilöihin, rodullisiin tai etnisiin vähemmistöihin kuuluviin henkilöihin sekä matalan ja alemman keskitulotason henkilöihin ja kotitalouksiin. Se asettaa myös suurempia haasteita tietyille alueille, erityisesti rakenteellisesti epäsuotuisille ja syrjäisille alueille sekä saarille. Siksi on varmistettava, että siirtymä on oikeudenmukainen ja osallistava ja että ketään ei jätetä jälkeen. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa yhdistetään kattava joukko toisiaan vahvistavia toimenpiteitä ja aloitteita, joilla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalius unionissa vuoteen 2050 mennessä, ja esitetään uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jolla on nykyaikainen, resurssitehokas ja kilpailukykyinen talous, jossa pyritään talouskasvuun lisäämättä resurssien käyttöä. Tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä unionin luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja ympäristövaikutuksilta. Samalla kyseiseen siirtymään liittyy sukupuolten tasa-arvoa koskevia näkökohtia, ja se vaikuttaa erityisen paljon joihinkin heikommassa ja haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten ikääntyneisiin, vammaisiin henkilöihin, rodullisiin tai etnisiin vähemmistöihin kuuluviin henkilöihin sekä matalan ja alemman keskitulotason henkilöihin ja kotitalouksiin. Se asettaa myös suurempia haasteita tietyille alueille, erityisesti rakenteellisesti epäsuotuisille ja syrjäisille alueille sekä saarille. Siksi on varmistettava, että siirtymä on oikeudenmukainen ja osallistava ja että ketään ei jätetä jälkeen.

| (5) | Covid-19-pandemian erittäin vakavat vaikutukset unionin kansalaisten terveyteen, elin- ja työoloihin ja hyvinvointiin ovat entisestään lisänneet Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tarpeellisuutta ja arvoa. Kyseiset vaikutukset ovat osoittaneet, että yhteiskuntamme ja taloutemme on parannettava kykyään selviytyä ulkoisista häiriöistä ja toimittava varhaisessa vaiheessa ulkoisten häiriöiden vaikutusten ehkäisemiseksi tai lieventämiseksi tavalla, joka on oikeudenmukainen eikä jätä ketään jälkeen, ei myöskään niitä, joita uhkaa energiaköyhyys. Eurooppalaiset ovat edelleen vahvasti sitä mieltä, että tämä koskee erityisesti ilmastonmuutosta. |
| --- | --- |

(5)

Covid-19-pandemian erittäin vakavat vaikutukset unionin kansalaisten terveyteen, elin- ja työoloihin ja hyvinvointiin ovat entisestään lisänneet Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tarpeellisuutta ja arvoa. Kyseiset vaikutukset ovat osoittaneet, että yhteiskuntamme ja taloutemme on parannettava kykyään selviytyä ulkoisista häiriöistä ja toimittava varhaisessa vaiheessa ulkoisten häiriöiden vaikutusten ehkäisemiseksi tai lieventämiseksi tavalla, joka on oikeudenmukainen eikä jätä ketään jälkeen, ei myöskään niitä, joita uhkaa energiaköyhyys. Eurooppalaiset ovat edelleen vahvasti sitä mieltä, että tämä koskee erityisesti ilmastonmuutosta.

| (6) | Unioni sitoutui päivitetyssä kansallisesti määritellyssä panoksessaan, joka toimitettiin UNFCCC:n sihteeristölle 17 päivänä joulukuuta 2020, vähentämään kasvihuonekaasujen nettopäästöjä unionissa koko talouden laajuisesti vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasoihin verrattuna vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

(6)

Unioni sitoutui päivitetyssä kansallisesti määritellyssä panoksessaan, joka toimitettiin UNFCCC:n sihteeristölle 17 päivänä joulukuuta 2020, vähentämään kasvihuonekaasujen nettopäästöjä unionissa koko talouden laajuisesti vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasoihin verrattuna vuoteen 2030 mennessä.

| (7) | Hyväksymällä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (5) unioni on kirjannut lainsäädäntöön tavoitteen koko talouden ilmastoneutraaliudesta viimeistään vuoteen 2050 mennessä sekä pyrkimyksen saavuttaa negatiiviset päästöt sen jälkeen. Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan myös sitova unionin sisäinen tavoite vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä ja siinä säädetään, että komissio pyrkii sovittamaan kaikki tulevat toimenpide-ehdotukset tai lainsäädäntöehdotukset, talousarvioehdotukset mukaan lukien, yhteen kyseisen asetuksen tavoitteiden kanssa ja että, jos ehdotuksia ei soviteta yhteen tavoitteiden kanssa, komissio perustelee tällaisen ei-yhteensovittamisen osana kyseisiin ehdotuksiin liittyvää vaikutustenarviointia. |
| --- | --- |

(7)

Hyväksymällä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (5) unioni on kirjannut lainsäädäntöön tavoitteen koko talouden ilmastoneutraaliudesta viimeistään vuoteen 2050 mennessä sekä pyrkimyksen saavuttaa negatiiviset päästöt sen jälkeen. Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan myös sitova unionin sisäinen tavoite vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä ja siinä säädetään, että komissio pyrkii sovittamaan kaikki tulevat toimenpide-ehdotukset tai lainsäädäntöehdotukset, talousarvioehdotukset mukaan lukien, yhteen kyseisen asetuksen tavoitteiden kanssa ja että, jos ehdotuksia ei soviteta yhteen tavoitteiden kanssa, komissio perustelee tällaisen ei-yhteensovittamisen osana kyseisiin ehdotuksiin liittyvää vaikutustenarviointia.

| (8) | Kaikkien talouden alojen on edistettävä asetuksessa (EU) 2021/1119 vahvistettujen päästövähennysten saavuttamista. Sen vuoksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY (6) perustetun EU:n päästökauppajärjestelmän tavoitetasoa olisi mukautettava siten, että se vastaa koko talouden laajuista kasvihuonekaasupäästöjen nettovähennystavoitetta vuodelle 2030, asetuksessa (EU) 2021/1119 säädettyä tavoitetta saavuttaa ilmastoneutraalius viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja siinä säädettyä pyrkimystä saavuttaa negatiiviset päästöt sen jälkeen. |
| --- | --- |

(8)

Kaikkien talouden alojen on edistettävä asetuksessa (EU) 2021/1119 vahvistettujen päästövähennysten saavuttamista. Sen vuoksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY (6) perustetun EU:n päästökauppajärjestelmän tavoitetasoa olisi mukautettava siten, että se vastaa koko talouden laajuista kasvihuonekaasupäästöjen nettovähennystavoitetta vuodelle 2030, asetuksessa (EU) 2021/1119 säädettyä tavoitetta saavuttaa ilmastoneutraalius viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja siinä säädettyä pyrkimystä saavuttaa negatiiviset päästöt sen jälkeen.

| (9) | Jotta voitaisiin puuttua päästöoikeuksien tarjonnan ja kysynnän väliseen rakenteelliseen epätasapainoon markkinoilla, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä (EU) 2015/1814 (7) perustettiin vuonna 2018 markkinavakausvaranto, jäljempänä ’varanto’, joka on ollut toiminnassa vuodesta 2019. Komission olisi seurattava jatkuvasti varannon toimintaa ja varmistettava, että se pysyy tarkoitukseensa sopivana tulevien ennalta arvaamattomien ulkoisten häiriöiden varalta tämän vaikuttamatta varannon myöhempiin tarkistuksiin osana direktiivin 2003/87/EY ja päätöksen (EU) 2015/1814 yleistä tarkistamista vuonna 2023. Vakaa ja ennakoiva varanto on olennaisen tärkeä EU:n päästökauppajärjestelmän eheyden ja tehokkaan ohjaamisen varmistamiseksi, jotta sillä voidaan edistää politiikan välineenä asetuksessa (EU) 2021/1119 säädettyä unionin tavoitetta saavuttaa ilmastoneutraalius viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja siinä säädettyä pyrkimystä saavuttaa negatiiviset päästöt sen jälkeen. |
| --- | --- |

(9)

Jotta voitaisiin puuttua päästöoikeuksien tarjonnan ja kysynnän väliseen rakenteelliseen epätasapainoon markkinoilla, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä (EU) 2015/1814 (7) perustettiin vuonna 2018 markkinavakausvaranto, jäljempänä ’varanto’, joka on ollut toiminnassa vuodesta 2019. Komission olisi seurattava jatkuvasti varannon toimintaa ja varmistettava, että se pysyy tarkoitukseensa sopivana tulevien ennalta arvaamattomien ulkoisten häiriöiden varalta tämän vaikuttamatta varannon myöhempiin tarkistuksiin osana direktiivin 2003/87/EY ja päätöksen (EU) 2015/1814 yleistä tarkistamista vuonna 2023. Vakaa ja ennakoiva varanto on olennaisen tärkeä EU:n päästökauppajärjestelmän eheyden ja tehokkaan ohjaamisen varmistamiseksi, jotta sillä voidaan edistää politiikan välineenä asetuksessa (EU) 2021/1119 säädettyä unionin tavoitetta saavuttaa ilmastoneutraalius viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja siinä säädettyä pyrkimystä saavuttaa negatiiviset päästöt sen jälkeen.

| (10) | Varanto toimii siten, että huutokaupattavien päästöoikeuksien vuosittaisiin määriin tehdään mukautuksia. Mahdollisimman suuren ennustettavuuden säilyttämiseksi päätöksessä (EU) 2015/1814 vahvistettiin selkeät säännöt päästöoikeuksien lisäämisestä varantoon ja niiden vapauttamisesta siitä. |
| --- | --- |

(10)

Varanto toimii siten, että huutokaupattavien päästöoikeuksien vuosittaisiin määriin tehdään mukautuksia. Mahdollisimman suuren ennustettavuuden säilyttämiseksi päätöksessä (EU) 2015/1814 vahvistettiin selkeät säännöt päästöoikeuksien lisäämisestä varantoon ja niiden vapauttamisesta siitä.

| (11) | Päätöksessä (EU) 2015/1814 säädetään, että jos kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärä ylittää vahvistetun ylärajan, kyseisen päästöoikeuksien kokonaismäärän tiettyä prosenttiosuutta vastaava määrä päästöoikeuksia on vähennettävä huutokaupattavien päästöoikeuksien määrästä ja lisättävä varantoon. Jos sitä vastoin kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärä jää alle vahvistetun alarajan, tietty määrä päästöoikeuksia on vapautettava varannosta jäsenvaltioille ja lisättävä huutokaupattavien päästöoikeuksien määriin. |
| --- | --- |

(11)

Päätöksessä (EU) 2015/1814 säädetään, että jos kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärä ylittää vahvistetun ylärajan, kyseisen päästöoikeuksien kokonaismäärän tiettyä prosenttiosuutta vastaava määrä päästöoikeuksia on vähennettävä huutokaupattavien päästöoikeuksien määrästä ja lisättävä varantoon. Jos sitä vastoin kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärä jää alle vahvistetun alarajan, tietty määrä päästöoikeuksia on vapautettava varannosta jäsenvaltioille ja lisättävä huutokaupattavien päästöoikeuksien määriin.

| (12) | Päätöstä (EU) 2015/1814 muutettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2018/410 (8) siten, että prosenttiosuus, jota käytetään varantoon vuosittain lisättävien päästöoikeuksien määrän määrittämiseksi, kaksinkertaistettiin 12 prosentista 24 prosenttiin 31 päivään joulukuuta 2023 saakka, jotta voidaan antaa uskottava viesti investoinneista, joiden avulla voidaan vähentää hiilidioksidipäästöjä kustannustehokkaalla tavalla. Kyseinen muutos tehtiin unionin vuodelle 2030 asettaman aiemman, koko talouden kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä vähintään 40 prosentilla vuoden 1990 tasoista koskeneen ilmastotavoitteen yhteydessä. |
| --- | --- |

(12)

Päätöstä (EU) 2015/1814 muutettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2018/410 (8) siten, että prosenttiosuus, jota käytetään varantoon vuosittain lisättävien päästöoikeuksien määrän määrittämiseksi, kaksinkertaistettiin 12 prosentista 24 prosenttiin 31 päivään joulukuuta 2023 saakka, jotta voidaan antaa uskottava viesti investoinneista, joiden avulla voidaan vähentää hiilidioksidipäästöjä kustannustehokkaalla tavalla. Kyseinen muutos tehtiin unionin vuodelle 2030 asettaman aiemman, koko talouden kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä vähintään 40 prosentilla vuoden 1990 tasoista koskeneen ilmastotavoitteen yhteydessä.

| (13) | Päätöksen (EU) 2015/1814 mukaisesti komission oli määrä tarkastella varantoa ensimmäisen kerran kolmen vuoden kuluessa varannon toiminnan alkamisesta unionin hiilimarkkinoiden sujuvaa toimintaa koskevan analyysin perusteella ja tehdä tarvittaessa ehdotus Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- |

(13)

Päätöksen (EU) 2015/1814 mukaisesti komission oli määrä tarkastella varantoa ensimmäisen kerran kolmen vuoden kuluessa varannon toiminnan alkamisesta unionin hiilimarkkinoiden sujuvaa toimintaa koskevan analyysin perusteella ja tehdä tarvittaessa ehdotus Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

| (14) | Päätöksen (EU) 2015/1814 mukaisesti toteuttamassaan varannon uudelleentarkastelussa komissio kiinnitti erityistä huomiota prosenttiosuuteen, jota käytetään määrittämään varantoon lisättävien päästöoikeuksien määrä, sekä kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärään liittyvän kynnysarvon numeeriseen arvoon ja varannosta vapautettavien päästöoikeuksien määrään. |
| --- | --- |

(14)

Päätöksen (EU) 2015/1814 mukaisesti toteuttamassaan varannon uudelleentarkastelussa komissio kiinnitti erityistä huomiota prosenttiosuuteen, jota käytetään määrittämään varantoon lisättävien päästöoikeuksien määrä, sekä kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärään liittyvän kynnysarvon numeeriseen arvoon ja varannosta vapautettavien päästöoikeuksien määrään.

| (15) | Komission toteuttaman varannon uudelleentarkastelun yhteydessä tehty analyysi ja hiilimarkkinoiden kannalta merkityksellinen odotettu kehitys osoittavat, että varantoon kunakin vuonna vuoden 2023 jälkeen lisättävien päästöoikeuksien määrää määrittävä 12 prosentin osuus kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärästä ei riitä estämään päästöoikeuksien ylijäämän merkittävää kasvua EU:n päästökauppajärjestelmässä. Osuuden säilyttäminen 24 prosentissa tässä päätöksessä ei saisi vaikuttaa varannon myöhempiin tarkistuksiin, mukaan lukien varantoon lisättävien päästöoikeuksien määrää määrittävään prosenttiosuuteen tarvittaessa tehtävä tarkistus, osana direktiivin 2003/87/EY ja päätöksen (EU) 2015/1814 yleistä tarkistamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(15)

Komission toteuttaman varannon uudelleentarkastelun yhteydessä tehty analyysi ja hiilimarkkinoiden kannalta merkityksellinen odotettu kehitys osoittavat, että varantoon kunakin vuonna vuoden 2023 jälkeen lisättävien päästöoikeuksien määrää määrittävä 12 prosentin osuus kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärästä ei riitä estämään päästöoikeuksien ylijäämän merkittävää kasvua EU:n päästökauppajärjestelmässä. Osuuden säilyttäminen 24 prosentissa tässä päätöksessä ei saisi vaikuttaa varannon myöhempiin tarkistuksiin, mukaan lukien varantoon lisättävien päästöoikeuksien määrää määrittävään prosenttiosuuteen tarvittaessa tehtävä tarkistus, osana direktiivin 2003/87/EY ja päätöksen (EU) 2015/1814 yleistä tarkistamista vuonna 2023.

| (16) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitetta, joka on direktiivin (EU) 2018/410 mukaisesti vahvistettujen varannon nykyisten muuttujien jatkaminen, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitetta, joka on direktiivin (EU) 2018/410 mukaisesti vahvistettujen varannon nykyisten muuttujien jatkaminen, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi.

| (17) | Päätös (EU) 2015/1814 olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(17)

Päätös (EU) 2015/1814 olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Päätöksen (EU) 2015/1814 muuttaminen

Korvataan päätöksen (EU) 2015/1814 1 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan viimeinen virke seuraavasti:

| | ”Poiketen siitä, mitä tämän alakohdan ensimmäisessä ja toisessa virkkeessä säädetään, kyseisissä virkkeissä tarkoitetut prosenttiluvut ja 100 miljoonaa päästöoikeutta kaksinkertaistetaan 31 päivään joulukuuta 2030 saakka.”. |
| --- | --- |

”Poiketen siitä, mitä tämän alakohdan ensimmäisessä ja toisessa virkkeessä säädetään, kyseisissä virkkeissä tarkoitetut prosenttiluvut ja 100 miljoonaa päästöoikeutta kaksinkertaistetaan 31 päivään joulukuuta 2030 saakka.”.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tehty Strasbourgissa 19 päivänä huhtikuuta 2023.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ROSWALL

---

(1)  
  EUVL C 152, 6.4.2022, s. 175.

1

(2)  
  EUVL C 301, 5.8.2022, s. 116.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 14. maaliskuuta 2023 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 28. maaliskuuta 2023.

3

(4)  
  EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2015/1814, annettu 6 päivänä lokakuuta 2015, markkinavakausvarannon perustamisesta unionin kasvihuonekaasupäästöjen kauppajärjestelmään, sen toiminnasta sekä direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta (EUVL L 264, 9.10.2015, s. 1).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/410, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2018, direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kustannustehokkaiden päästövähennysten ja vähähiilisyyttä edistävien investointien edistämiseksi sekä päätöksen (EU) 2015/1814 muuttamisesta (EUVL L 76, 19.3.2018, s. 3).

8

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 25.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 110/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 110/25

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/853,

annettu 24 päivänä huhtikuuta 2023,

Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 267/2012 täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä ja asetuksen (EU) N:o 961/2010 kumoamisesta 23 päivänä maaliskuuta 2012 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 267/2012 (1) ja erityisesti sen 46 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 23 päivänä maaliskuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 267/2012. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 23 päivänä maaliskuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 267/2012.

| (2) | Neuvoston päätöksen 2010/413/YUTP (2) liitteen II uudelleentarkastelun perusteella yhtä asetuksen (EU) N:o 267/2012 liitteessä IX nimettyä henkilöä koskeva merkintä olisi poistettava kyseisestä liitteestä. Yksi asetuksen (EU) N:o 267/2012 liitteessä IX oleva merkintä olisi saatettava ajan tasalle. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston päätöksen 2010/413/YUTP (2) liitteen II uudelleentarkastelun perusteella yhtä asetuksen (EU) N:o 267/2012 liitteessä IX nimettyä henkilöä koskeva merkintä olisi poistettava kyseisestä liitteestä. Yksi asetuksen (EU) N:o 267/2012 liitteessä IX oleva merkintä olisi saatettava ajan tasalle.

| (3) | Asetus (EU) N:o 267/2012 olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(3)

Asetus (EU) N:o 267/2012 olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 267/2012 liite IX tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 24 päivänä huhtikuuta 2023.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  EUVL L 88, 24.3.2012, s. 1.

1

(2)  Neuvoston päätös 2010/413/YUTP, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2010, Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä ja yhteisen kannan 2007/140/YUTP kumoamisesta (EUVL L 195, 27.7.2010, s. 39).

2

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 267/2012 liite IX seuraavasti:

| 1) | poistetaan kohdan ”II Iranilainen vallankumouskaarti (IRGC)” alakohdassa ”A. Henkilöt” olevassa luettelossa oleva merkintä 10 (Rostam QASEMI); |
| --- | --- |

1)

poistetaan kohdan ”II Iranilainen vallankumouskaarti (IRGC)” alakohdassa ”A. Henkilöt” olevassa luettelossa oleva merkintä 10 (Rostam QASEMI);

| 2) | korvataan kohdan ”I Ydinalaan tai ballistisiin ohjuksiin liittyvään toimintaan osallistuvat henkilöt ja yhteisöt ja Iranin hallitukselle tukea antavat henkilöt ja yhteisöt” alakohdassa ”B. Yhteisöt” olevassa luettelossa oleva merkintä seuraavalla merkinnällä: | Nimi | Tunnistamistiedot | Perusteet | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”12. | Fajr Aviation Composite Industries | Mehrabad Airport, PO Box 13445–885, Teheran, Iran | MODAFL:ään kuuluva IAIO:n tytäryhtiö (molemmat EU:n nimeämiä), joka tuottaa ensisijaisesti komposiittimateriaaleja ilmailuteollisuudelle.
  Fajr Aviation Composite Industries valmistaa myös miehittämättömiä ilma-aluksia, joita väitetään käytettävän alueellisen vakauden horjuttamiseen. | 26.7.2010” |

2)

korvataan kohdan ”I Ydinalaan tai ballistisiin ohjuksiin liittyvään toimintaan osallistuvat henkilöt ja yhteisöt ja Iranin hallitukselle tukea antavat henkilöt ja yhteisöt” alakohdassa ”B. Yhteisöt” olevassa luettelossa oleva merkintä seuraavalla merkinnällä:

Nimi

Tunnistamistiedot

Perusteet

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

”12.

Fajr Aviation Composite Industries

Mehrabad Airport, PO Box 13445–885, Teheran, Iran

MODAFL:ään kuuluva IAIO:n tytäryhtiö (molemmat EU:n nimeämiä), joka tuottaa ensisijaisesti komposiittimateriaaleja ilmailuteollisuudelle.

Fajr Aviation Composite Industries valmistaa myös miehittämättömiä ilma-aluksia, joita väitetään käytettävän alueellisen vakauden horjuttamiseen.

26.7.2010”

---

PÄÄTÖKSET

| 25.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 110/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 110/28

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2023/854,

annettu 24 päivänä huhtikuuta 2023,

Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2010/413/YUTP muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 26 päivänä heinäkuuta 2010 päätöksen 2010/413/YUTP (1) Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 26 päivänä heinäkuuta 2010 päätöksen 2010/413/YUTP (1) Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä.

| (2) | Päätöksen 2010/413/YUTP 26 artiklan 3 kohdan mukaisesti neuvosto on tarkastellut uudelleen kyseisen päätöksen liitteessä II olevaa nimettyjen henkilöiden ja yhteisöjen luetteloa. |
| --- | --- |

(2)

Päätöksen 2010/413/YUTP 26 artiklan 3 kohdan mukaisesti neuvosto on tarkastellut uudelleen kyseisen päätöksen liitteessä II olevaa nimettyjen henkilöiden ja yhteisöjen luetteloa.

| (3) | Kyseisen uudelleentarkastelun perusteella yhtä päätöksen 2010/413/YUTP liitteessä II nimettyä henkilöä koskeva merkintä olisi poistettava kyseisestä liitteestä. Yksi liitteessä II oleva merkintä olisi saatettava ajan tasalle. |
| --- | --- |

(3)

Kyseisen uudelleentarkastelun perusteella yhtä päätöksen 2010/413/YUTP liitteessä II nimettyä henkilöä koskeva merkintä olisi poistettava kyseisestä liitteestä. Yksi liitteessä II oleva merkintä olisi saatettava ajan tasalle.

| (4) | Päätös 2010/413/YUTP olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(4)

Päätös 2010/413/YUTP olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätöksen 2010/413/YUTP liite II tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Luxemburgissa 24 päivänä huhtikuuta 2023.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Neuvoston päätös 2010/413/YUTP, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2010, Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä ja yhteisen kannan 2007/140/YUTP kumoamisesta (EUVL L 195, 27.7.2010, s. 39).

1

---

LIITE

Muutetaan päätöksen 2010/413/YUTP liite II seuraavasti:

| 1) | poistetaan kohdan ”II Islamilainen vallankumouskaarti (IRGC)” alakohdassa ”A. Luonnolliset henkilöt” olevassa luettelossa oleva merkintä 10 (Rostam QASEMI); |
| --- | --- |

1)

poistetaan kohdan ”II Islamilainen vallankumouskaarti (IRGC)” alakohdassa ”A. Luonnolliset henkilöt” olevassa luettelossa oleva merkintä 10 (Rostam QASEMI);

| 2) | korvataan kohdan ”I Ydinalaan tai ballistisiin ohjuksiin liittyvään toimintaan osallistuvat henkilöt ja yhteisöt ja Iranin hallitukselle tukea antavat henkilöt ja yhteisöt” alakohdassa ”B. Yhteisöt” olevassa luettelossa oleva merkintä seuraavalla merkinnällä: | Nimi | Tunnistetiedot | Perusteet | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”12. | Fajr Aviation Composite Industries | Mehrabad Airport, PO Box 13445–885, Teheran, Iran | MODAFL:ään kuuluva IAIO:n tytäryhtiö (molemmat EU:n nimeämiä), joka tuottaa ensisijaisesti komposiittimateriaaleja ilmailuteollisuudelle.
  Fajr Aviation Composite Industries valmistaa myös miehittämättömiä ilma-aluksia, joita väitetään käytettävän alueellisen vakauden horjuttamiseen. | 26.7.2010” |

2)

korvataan kohdan ”I Ydinalaan tai ballistisiin ohjuksiin liittyvään toimintaan osallistuvat henkilöt ja yhteisöt ja Iranin hallitukselle tukea antavat henkilöt ja yhteisöt” alakohdassa ”B. Yhteisöt” olevassa luettelossa oleva merkintä seuraavalla merkinnällä:

Nimi

Tunnistetiedot

Perusteet

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

”12.

Fajr Aviation Composite Industries

Mehrabad Airport, PO Box 13445–885, Teheran, Iran

MODAFL:ään kuuluva IAIO:n tytäryhtiö (molemmat EU:n nimeämiä), joka tuottaa ensisijaisesti komposiittimateriaaleja ilmailuteollisuudelle.

Fajr Aviation Composite Industries valmistaa myös miehittämättömiä ilma-aluksia, joita väitetään käytettävän alueellisen vakauden horjuttamiseen.

26.7.2010”

---

| 25.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 110/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 110/30

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2023/855,

annettu 24 päivänä huhtikuuta 2023,

Moldovassa toteutettavasta Euroopan unionin kumppanuusoperaatiosta (EUPM Moldova)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 42 artiklan 4 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto tunnusti 24 päivänä kesäkuuta 2022 antamissaan päätelmissä muiden muassa Moldovan tasavallan eurooppalaiset tulevaisuudennäkymät, vahvisti, että Moldovan tasavallan ja sen kansalaisten tulevaisuus on Euroopan unionissa, ja päätti myöntää sille sekä Ukrainalle ehdokasmaan aseman. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto tunnusti 24 päivänä kesäkuuta 2022 antamissaan päätelmissä muiden muassa Moldovan tasavallan eurooppalaiset tulevaisuudennäkymät, vahvisti, että Moldovan tasavallan ja sen kansalaisten tulevaisuus on Euroopan unionissa, ja päätti myöntää sille sekä Ukrainalle ehdokasmaan aseman.

| (2) | Eurooppa-neuvosto vahvisti 15 päivänä joulukuuta 2022 antamissaan päätelmissä, että unioni antaa Moldovan tasavallalle edelleen kaiken asiaankuuluvan tuen sen pyrkiessä selviytymään Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan monitahoisista vaikutuksista. |
| --- | --- |

(2)

Eurooppa-neuvosto vahvisti 15 päivänä joulukuuta 2022 antamissaan päätelmissä, että unioni antaa Moldovan tasavallalle edelleen kaiken asiaankuuluvan tuen sen pyrkiessä selviytymään Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan monitahoisista vaikutuksista.

| (3) | Moldovan tasavallan pääministeri pyysi 28 päivänä tammikuuta 2023 päivätyssä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle osoittamassaan kirjeessä unionia toteuttamaan Moldovan tasavallassa yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) alan siviilioperaation. |
| --- | --- |

(3)

Moldovan tasavallan pääministeri pyysi 28 päivänä tammikuuta 2023 päivätyssä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle osoittamassaan kirjeessä unionia toteuttamaan Moldovan tasavallassa yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) alan siviilioperaation.

| (4) | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea hyväksyi 31 päivänä tammikuuta 2023 Moldovan tasavallan kriisissä toimimista koskevan poliittisen kehyksen. |
| --- | --- |

(4)

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea hyväksyi 31 päivänä tammikuuta 2023 Moldovan tasavallan kriisissä toimimista koskevan poliittisen kehyksen.

| (5) | Neuvosto hyväksyi 5 päivänä huhtikuuta 2023 kriisinhallinnan toiminta-ajatuksen mahdollista Moldovan tasavallassa toteutettavaa YTPP-siviilioperaatiota varten. Kyseinen operaatio olisi näin ollen perustettava. |
| --- | --- |

(5)

Neuvosto hyväksyi 5 päivänä huhtikuuta 2023 kriisinhallinnan toiminta-ajatuksen mahdollista Moldovan tasavallassa toteutettavaa YTPP-siviilioperaatiota varten. Kyseinen operaatio olisi näin ollen perustettava.

| (6) | Moldovan tasavallassa toteutettava YTPP-operaatio toteutetaan tilanteessa, joka voi huonontua ja joka saattaa haitata perussopimuksen 21 artiklassa määrättyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamista, |
| --- | --- |

(6)

Moldovan tasavallassa toteutettava YTPP-operaatio toteutetaan tilanteessa, joka voi huonontua ja joka saattaa haitata perussopimuksen 21 artiklassa määrättyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamista,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Operaatio

Unioni perustaa yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alalla Moldovan tasavallassa toteutettavan Euroopan unionin siviilialan kumppanuusoperaation (EUPM Moldova).

2 artikla

Toimeksianto

1.   EUPM Moldova edistää Moldovan tasavallan turvallisuusalan häiriönsietokykyä kriisinhallinnan ja hybridiuhkien aloilla, mukaan lukien kyberturvallisuus sekä ulkomaisen tiedonmanipuloinnin ja häirinnän torjunta.

2.   Tätä varten EUPM Moldova

| a) | edistää Moldovan turvallisuusalaan keskittyvien kriisinhallintarakenteiden vahvistamista seuraavin keinoin:






  i) | organisointiin, koulutukseen ja välineistöön liittyvien tarpeiden määrittely; |
| --- | --- | --- |

a)

edistää Moldovan turvallisuusalaan keskittyvien kriisinhallintarakenteiden vahvistamista seuraavin keinoin:

i)

organisointiin, koulutukseen ja välineistöön liittyvien tarpeiden määrittely;

| ii) | ehdotettujen toimien ja määriteltyjen ratkaisujen asteittainen täytäntöönpano; |
| --- | --- |

ii)

ehdotettujen toimien ja määriteltyjen ratkaisujen asteittainen täytäntöönpano;

| b) | auttaa parantamaan kykyä selviytyä hybridiuhkista






  i) | antamalla strategisella tasolla neuvoja hybridiuhkien torjuntaa koskevien strategioiden ja toimintapolitiikkojen kehittämisestä, ulkomaisen tiedonmanipuloinnin ja häirinnän torjunnasta, mukaan lukien disinformaatio, ja kyberturvallisuuden parantamisesta sekä turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamisesta; |
| --- | --- | --- |

b)

auttaa parantamaan kykyä selviytyä hybridiuhkista

i)

antamalla strategisella tasolla neuvoja hybridiuhkien torjuntaa koskevien strategioiden ja toimintapolitiikkojen kehittämisestä, ulkomaisen tiedonmanipuloinnin ja häirinnän torjunnasta, mukaan lukien disinformaatio, ja kyberturvallisuuden parantamisesta sekä turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamisesta;

| ii) | määrittelemällä turvallisuusalan valmiuksien kehittämistarpeet, jotka koskevat uhkista annettavia varhaisvaroituksia, niiden havaitsemista ja tunnistamista ja kyseisistä uhkista vastuussa olevien selvittämistä sekä niihin reagoimista; |
| --- | --- |

ii)

määrittelemällä turvallisuusalan valmiuksien kehittämistarpeet, jotka koskevat uhkista annettavia varhaisvaroituksia, niiden havaitsemista ja tunnistamista ja kyseisistä uhkista vastuussa olevien selvittämistä sekä niihin reagoimista;

| iii) | edistämällä ehdotettujen toimien ja määriteltyjen ratkaisujen täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

iii)

edistämällä ehdotettujen toimien ja määriteltyjen ratkaisujen täytäntöönpanoa;

| c) | tukee edellä mainittujen tehtävien toteuttamista hankeyksikön avulla tarjoten tarvittaessa kohdennettua operatiivista tukea yhdennetyn lähestymistavan mukaisesti ja mahdollisuuksien mukaan tiiviissä yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa. |
| --- | --- |

c)

tukee edellä mainittujen tehtävien toteuttamista hankeyksikön avulla tarjoten tarvittaessa kohdennettua operatiivista tukea yhdennetyn lähestymistavan mukaisesti ja mahdollisuuksien mukaan tiiviissä yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa.

3.   Kansainvälinen humanitaarinen oikeus, ihmisoikeudet ja sukupuolten tasa-arvon periaate, siviilien suojelu sekä naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 (2000), nuorisoa, rauhaa ja turvallisuutta koskevan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2250 (2015) ja lapsia aseellisissa selkkauksissa koskevan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1612 (2005) mukaiset toimintaohjelmat sisällytetään täysimääräisesti ja valtavirtaistetaan ennakoivasti EUPM Moldovan strategiseen ja operatiiviseen suunnitteluun, toimintaan ja raportointiin.

3 artikla

Johtamisjärjestely ja rakenne

1.   EUPM Moldovalla on kriisinhallintaoperaationa yhtenäinen johtamisjärjestely.

2.   EUPM Moldovan esikunta sijaitsee Moldovan tasavallassa.

3.   EUPM Moldovan rakenne on sen suunnitteluasiakirjojen mukainen.

4 artikla

Siviilioperaation komentaja

1.   Siviilikriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavaran hallintojohtaja toimii EUPM Moldovan siviilioperaation komentajana. Siviilikriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavara on siviilioperaation komentajan käytettävissä EUPM Moldovan suunnittelua ja toteutusta varten.

2.   Siviilioperaation komentaja vastaa poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) poliittisen valvonnan ja strategisen johdon alaisena ja ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’ yleisen toimivallan alaisuudessa EUPM Moldovan strategisen tason johtamisesta ja valvonnasta.

3.   Siviilioperaation komentaja huolehtii siitä, että neuvoston ja PTK:n päätökset pannaan operaatioita toteutettaessa asianmukaisesti ja tehokkaasti täytäntöön, myös antamalla tarvittaessa operaation johtajalle strategisen tason ohjeita sekä neuvoja ja teknistä tukea.

4.   Siviilioperaation komentaja raportoi neuvostolle korkean edustajan välityksellä.

5.   Kaikki lähetettyyn henkilöstöön kuuluvat pysyvät täysin lähettäjävaltion kansallisten viranomaisten alaisina kansallisten määräysten mukaisesti tai asianomaisen unionin toimielimen alaisina tai Euroopan ulkosuhdehallinnon, jäljempänä ’ulkosuhdehallinto’, alaisina. Kyseiset viranomaiset siirtävät henkilöstöään koskevan operatiivisen johtosuhteen (OPCON) siviilioperaation komentajalle.

6.   Siviilioperaation komentajalla on kokonaisvastuu siitä, että unionilla oleva huolellisuusvelvoite täytetään asianmukaisesti.

7.   Siviilioperaation komentaja ja Moldovan tasavallassa olevan EU:n edustuston päällikkö kuulevat tarvittaessa toisiaan.

5 artikla

Operaation johtaja

1.   Operaation johtaja vastaa EUPM Moldovasta sekä sen johtamisesta ja valvonnasta operaatioalueella. Operaation johtaja on suoraan vastuussa siviilioperaation komentajalle ja noudattaa toimissaan tämän ohjeita.

2.   Operaation johtaja edustaa EUPM Moldovaa sen vastuualueella.

3.   Operaation johtaja vastaa EUPM Moldovan hallinnosta ja logistiikasta, myös EUPM Moldovan käyttöön annetuista varoista, resursseista ja tiedoista. Operaation johtaja voi siirtää henkilöstö- ja rahoitusasioita koskevia hallintotehtäviä EUPM Moldovan henkilöstön jäsenille, jotka toimivat tuolloin hänen alaisuudessaan.

4.   Operaation johtaja vastaa EUPM Moldovan henkilöstön kurinpidollisesta valvonnasta. Lähetetyn henkilöstön osalta kurinpitotoimista vastaavat lähettäjävaltion kansalliset viranomaiset kansallisten määräysten mukaisesti, asianomainen unionin toimielin tai ulkosuhdehallinto.

5.   Operaation johtaja varmistaa EUPM Moldovan asianmukaisen näkyvyyden.

6.   Operaation johtaja saa Moldovan tasavallassa olevan unionin edustuston päälliköltä paikallista poliittista ohjausta, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta johtamisjärjestelyyn.

6 artikla

Henkilöstö

1.   EUPM Moldovan henkilöstö koostuu pääasiassa jäsenvaltioiden, unionin toimielinten tai ulkosuhdehallinnon lähettämästä henkilöstöstä. Jäsenvaltiot, unionin toimielimet ja ulkosuhdehallinto vastaavat lähettämäänsä henkilöstöön liittyvistä kuluista, mukaan lukien matkakulut asemapaikkaan ja takaisin, palkat, terveydenhuolto sekä kulukorvaukset, lukuun ottamatta sovellettavia päivärahoja.

2.   Jäsenvaltio, unionin toimielin tai ulkosuhdehallinto vastaa henkilöstön lähettämiseen liittyvien, lähettämiensä henkilöstön jäsenien esittämien tai heitä koskevien vaatimusten ratkaisemisesta sekä sellaisten menettelyjen vireillepanosta, joihin mahdollisesti ryhdytään tällaisia henkilöitä vastaan.

3.   EUPM Moldova voi myös ottaa palvelukseen sopimussuhteista kansainvälistä ja paikallista henkilöstöä, jos jäsenvaltioiden lähettämää henkilöstöä ei ole huolehtimaan tarvittavista tehtävistä. Jos päteviä hakijoita ei ole saatavissa jäsenvaltioista, osallistuvien kolmansien valtioiden kansalaisia voidaan poikkeuksellisesti ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ottaa tarvittaessa palvelukseen sopimussuhteisesti.

4.   Kansainvälisen ja paikallisen henkilöstön työehdot sekä oikeudet ja velvollisuudet määritetään EUPM Moldovan ja asianomaisten henkilöstön jäsenten välisissä sopimuksissa.

7 artikla

EUPM Moldovan ja sen henkilöstön asema

EUPM Moldovan ja sen henkilöstön asemasta, mukaan lukien tarvittaessa EUPM Moldovan toteuttamisen ja joustavan kulun edellyttämät erioikeudet, vapaudet ja muut takeet, tehdään sopimus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 37 artiklan nojalla ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.

8 artikla

Poliittinen valvonta ja strateginen johto

1.   PTK vastaa neuvoston ja korkean edustajan alaisuudessa EUPM Moldovan poliittisesta valvonnasta ja strategisesta johdosta. Neuvosto valtuuttaa PTK:n tekemään tätä varten asiaankuuluvat päätökset Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 38 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti. Kyseiseen valtuutukseen sisältyy toimivalta nimittää operaation johtaja korkean edustajan ehdotuksesta sekä muuttaa operaatiosuunnitelmaa. EUPM Moldovan tavoitteita ja lopettamista koskeva päätöksentekovalta kuuluu edelleen neuvostolle. PTK:n päätökset operaation johtajan nimittämisestä julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   PTK raportoi neuvostolle säännöllisin väliajoin.

3.   Siviilioperaation komentaja ja operaation johtaja raportoivat PTK:lle vastuualueisiinsa kuuluvista kysymyksistä säännöllisin väliajoin ja aina tarvittaessa.

9 artikla

Kolmansien valtioiden osallistuminen

1.   Unionin päätöksenteon riippumattomuutta ja sen yhteistä toimielinjärjestelmää rajoittamatta kolmansia valtioita voidaan kutsua osallistumaan EUPM Moldovaan edellyttäen, että ne vastaavat lähettämästään henkilöstöstä aiheutuvista kuluista, mukaan lukien palkat, kaikki riskit kattava vakuutus, päivärahat sekä matkakulut Moldovan tasavaltaan ja takaisin, ja että ne osallistuvat asianmukaisesti EUPM Moldovan toimintakuluihin.

2.   Kolmansilla valtioilla, jotka osallistuvat EUPM Moldovaan, on kyseisen operaation päivittäisessä hallinnoinnissa samat oikeudet ja velvollisuudet kuin jäsenvaltioilla.

3.   Neuvosto valtuuttaa PTK:n tekemään asiaankuuluvat päätökset osallistumisehdotusten hyväksymisestä ja perustamaan osallistujien komitean.

4.   Kolmansien valtioiden osallistumista koskevista yksityiskohtaisista järjestelyistä tehdään sopimukset Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 37 artiklan mukaisesti, ja niiden lisäksi tehdään tarvittaessa teknisiä järjestelyjä. Jos unioni ja kolmas valtio tekevät tai ovat tehneet sopimuksen kyseisen kolmannen valtion osallistumista unionin kriisinhallintaoperaatioihin koskevista ehdoista, kyseisen sopimuksen määräyksiä sovelletaan EUPM Moldovan yhteydessä.

10 artikla

Turvallisuus

1.   Siviilioperaation komentaja ohjaa 4 artiklan mukaisesti operaation johtajaa turvatoimien suunnittelussa ja vastaa siitä, että EUPM Moldova toteuttaa ne asianmukaisesti ja tehokkaasti.

2.   Operaation johtaja vastaa EUPM Moldovan turvallisuudesta ja sen varmistamisesta, että kyseiseen operaatioon sovellettavia turvallisuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia noudatetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston nojalla operatiivisiin tehtäviin unionin ulkopuolelle lähetetyn henkilöstön turvallisuutta koskevan unionin politiikan ja siihen liittyvien asiakirjojen mukaisesti.

3.   Operaation johtajaa avustaa operaation turvallisuuspäällikkö, joka raportoi operaation johtajalle ja joka on myös läheisessä toiminnallisessa suhteessa ulkosuhdehallintoon.

4.   EUPM Moldovan henkilöstön jäsenet osallistuvat operaatiosuunnitelman mukaisesti pakolliseen turvallisuuskoulutukseen ennen tehtäviensä aloittamista. Operaation turvallisuuspäällikkö järjestää heille myös säännöllistä kertauskoulutusta operaatioalueella.

5.   Operaation johtaja huolehtii EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamisesta neuvoston päätöksen 2013/488/EU (1) mukaisesti.

11 artikla

Valvontavoimavara

Valvontavoimavara aktivoidaan EUPM Moldovaa varten.

12 artikla

Oikeudelliset järjestelyt

EUPM Moldovalla on valtuudet hankkia palveluja ja tarvikkeita, tehdä sopimuksia ja hallinnollisia järjestelyjä, ottaa palvelukseen henkilöstöä, pitää pankkitilejä, hankkia ja luovuttaa omaisuutta ja maksaa velkojaan sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä tämän päätöksen täytäntöönpanon sitä edellyttäessä.

13 artikla

Rahoitusjärjestelyt

1.   EUPM Moldovaan liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje neljän ensimmäisen kuukauden ajaksi tämän päätöksen voimaantulosta on 3 529 889,20 euroa. Neuvosto päättää rahoitusohjeesta seuraaville jaksoille.

2.   Kaikkia menoja hallinnoidaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt voivat osallistua EUPM Moldovan hankintamenettelyihin rajoituksetta. Lisäksi EUPM Moldovan ostamiin tuotteisiin ei sovelleta alkuperäsääntöjä. EUPM Moldova voi komission hyväksynnän saatuaan sopia jäsenvaltioiden, isäntävaltion, osallistuvien kolmansien valtioiden ja muiden kansainvälisten toimijoiden kanssa teknisistä järjestelyistä, jotka koskevat EUPM Moldovalle toimitettavia laitteita sekä tarjottavia palveluja ja toimitiloja.

3.   EUPM Moldova vastaa talousarvionsa toteuttamisesta. Tätä varten EUPM Moldova allekirjoittaa sopimuksen komission kanssa. Rahoitusjärjestelyissä noudatetaan 3, 4 ja 5 artiklassa säädettyä johtamisjärjestelyä ja EUPM Moldovan operatiivisia vaatimuksia.

4.   EUPM Moldova raportoi täysimääräisesti komissiolle ja toimii tämän valvonnassa 3 kohdassa tarkoitetun sopimuksen puitteissa toteuttamiensa rahoitustoimien osalta.

5.   EUPM Moldovaan liittyvät menot ovat rahoituskelpoisia tämän päätöksen hyväksymispäivästä alkaen.

14 artikla

Hankeyksikkö

1.   EUPM Moldovalla on hankeyksikkö hankkeiden osoittamista ja täytäntöönpanoa varten. EUPM Moldovan on tarvittaessa avustettava ja ohjeistettava jäsenvaltioiden ja kolmansien valtioiden omalla vastuullaan toteuttamia hankkeita EUPM Moldovaan liittyvillä aloilla ja sen tavoitteiden tukemiseksi.

2.   Jollei 3 kohdasta muuta johdu, EUPM Moldovalla on lupa pyytää saada käyttää jäsenvaltioiden tai kolmansien valtioiden rahoitusosuuksia pannakseen täytäntöön valittuja hankkeita, jotka täydentävät johdonmukaisesti EUPM Moldovan muita toimia, jos hankkeet

| a) | sisältyvät tätä päätöstä koskevaan rahoitusselvitykseen; tai |
| --- | --- |

a)

sisältyvät tätä päätöstä koskevaan rahoitusselvitykseen; tai

| b) | on toimeksiannon aikana operaation johtajan pyynnöstä sisällytetty rahoitusselvitykseen sitä muuttamalla. |
| --- | --- |

b)

on toimeksiannon aikana operaation johtajan pyynnöstä sisällytetty rahoitusselvitykseen sitä muuttamalla.

EUPM Moldova tekee osallistuvien valtioiden kanssa sopimuksen, johon sisällytetään etenkin erityismenettelyt kolmansien osapuolien sellaisten valitusten käsittelemiseksi, jotka koskevat EUPM Moldovan toimista tai laiminlyönneistä aiheutuneita vahinkoja kyseisten valtioiden käyttöön antamien varojen käytössä. Osallistuvat valtiot eivät saa missään tapauksessa katsoa unionin tai korkean edustajan olevan vastuussa EUPM Moldovan toimista tai laiminlyönneistä kyseisten valtioiden käyttöön antamien varojen käytössä.

3.   Unionin, jäsenvaltioiden tai kolmansien valtioiden osallistuminen hankeyksikön rahoittamiseen edellyttää PTK:n antamaa hyväksyntää.

15 artikla

Unionin toimien johdonmukaisuus ja koordinointi

1.   Korkea edustaja varmistaa, että tämän päätöksen täytäntöönpano on johdonmukaista unionin koko ulkoisen toiminnan kanssa, muun lukien unionin avustusohjelmat.

2.   Moldovan tasavallassa olevan unionin edustuston päällikkö antaa operaation johtajalle paikallista poliittista ohjausta, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta komentoketjuun.

3.   Operaation johtaja huolehtii tiiviistä koordinoinnista jäsenvaltioiden edustajien ja Moldovan tasavallassa olevien samanmielisten kansainvälisten kumppanien kanssa.

16 artikla

Tietojen luovuttaminen

1.   Korkealla edustajalla on valtuudet luovuttaa tarvittaessa ja EUPM Moldovan tarpeiden mukaisesti tähän päätökseen osallistuville kolmansille valtioille EUPM Moldovaa varten tuotettuja EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja ”CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” -tasolle saakka päätöksen 2013/488/EU mukaisesti.

2.   Jos kyseessä on tarkasti määritelty ja välitön operatiivinen tarve, korkealla edustajalla on valtuudet luovuttaa isäntävaltiolle EUPM Moldovaa varten tuotettuja EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja ”RESTREINT UE/EU RESTRICTED” -tasolle saakka päätöksen 2013/488/EU mukaisesti. Tätä varten sovitaan korkean edustajan ja isäntävaltion toimivaltaisten viranomaisten välisistä järjestelyistä.

3.   Korkealla edustajalla on valtuudet luovuttaa tähän päätökseen osallistuville kolmansille valtioille EUPM Moldovaa koskeviin neuvoston keskusteluihin liittyviä EU:n turvallisuusluokittelemattomia asiakirjoja, joita koskee neuvoston työjärjestyksen (2) 6 artiklan 1 kohdan nojalla salassapitovelvollisuus.

4.   Korkea edustaja voi siirtää tämän artiklan 1–3 kohdassa tarkoitetut valtuudet ja valtuudet sopia tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista järjestelyistä alaisuudessaan oleville henkilöille, siviilioperaation komentajalle ja operaation johtajalle päätöksen 2013/488/EU liitteessä VI olevan VII jakson mukaisesti.

17 artikla

EUPM Moldovan käynnistäminen

1.   EUPM Moldova käynnistetään neuvoston päätöksellä EUPM Moldovan siviilioperaation komentajan suosittamana päivänä heti kun operaatio on saavuttanut alustavan operatiivisen toimintakykynsä.

2.   EUPM Moldovan etukomennuskunta tekee tarvittavat valmistelut, jotta kyseinen operaatio voi saavuttaa alustavan operatiivisen toimintakykynsä.

18 artikla

Voimaantulo ja voimassaoloaika

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Sitä sovelletaan kahden vuoden ajan EUPM Moldovan käynnistämisestä.

Tehty Luxemburgissa 24 päivänä huhtikuuta 2023.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Neuvoston päätös 2013/488/EU, annettu 23 päivänä syyskuuta 2013, EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista turvallisuussäännöistä (EUVL L 274, 15.10.2013, s. 1).

1

(2)  Neuvoston päätös 2009/937/EU, tehty 1 päivänä joulukuuta 2009, neuvoston työjärjestyksen hyväksymisestä (EUVL L 325, 11.12.2009, s. 35).

2

---

| 25.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 110/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 110/37

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2023/856,

annettu 18 päivänä huhtikuuta 2023,

eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”Suurnopeusjunaverkko kaikkien Euroopan pääkaupunkien ja eurooppalaisten yhdistämiseksi” rekisteröintipyynnöstä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/788 mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla C(2023) 2617)

(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta 17 päivänä huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/788 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 2 ja 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissiolle toimitettiin 10 päivänä maaliskuuta 2023 eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”Suurnopeusjunaverkko kaikkien Euroopan pääkaupunkien ja eurooppalaisten yhdistämiseksi” (”Connecting all European capitals and people through a high-speed train network”) rekisteröintipyyntö. |
| --- | --- |

(1)

Komissiolle toimitettiin 10 päivänä maaliskuuta 2023 eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”Suurnopeusjunaverkko kaikkien Euroopan pääkaupunkien ja eurooppalaisten yhdistämiseksi” (”Connecting all European capitals and people through a high-speed train network”) rekisteröintipyyntö.

| (2) | Järjestäjät esittävät aloitteelle seuraavat tavoitteet: ”kaikkien Euroopan pääkaupunkien yhdistäminen suurnopeusratojen avulla. Pyydämme Euroopan komissiota tekemään mahdollisimman pian ehdotuksen oikeudellisesti sitovaksi säädökseksi, jolla perustetaan Euroopan suurnopeusjunaverkko. Tässä on kyse nykyisten suurnopeusrataverkkojen yhdistämisestä ja suurnopeusratojen rakentamisesta sinne, missä niitä ei vielä ole.” |
| --- | --- |

(2)

Järjestäjät esittävät aloitteelle seuraavat tavoitteet: ”kaikkien Euroopan pääkaupunkien yhdistäminen suurnopeusratojen avulla. Pyydämme Euroopan komissiota tekemään mahdollisimman pian ehdotuksen oikeudellisesti sitovaksi säädökseksi, jolla perustetaan Euroopan suurnopeusjunaverkko. Tässä on kyse nykyisten suurnopeusrataverkkojen yhdistämisestä ja suurnopeusratojen rakentamisesta sinne, missä niitä ei vielä ole.”

| (3) | Aloitteen liitteessä on lisätietoja sen sisällöstä, tavoitteista ja taustasta. Siinä selitetään, että vaikka kaikilla eurooppalaisilla on oikeus liikkua vapaasti EU:n rajojen sisällä, heillä olisi myös oltava mahdollisuus siihen iästä, taloudellisista resursseista, fyysisestä tilasta tai henkisistä kyvyistä riippumatta. Järjestäjät väittävät, että vaikka Euroopan suurnopeusrataverkko on yli 11 500 kilometriä pitkä, se yhdistää pääasiassa muutamissa jäsenvaltioissa sijaitsevia kaupunkeja ja monet jäsenvaltiot jäävät sen ulkopuolelle. Järjestäjät katsovat, että Euroopan suurnopeusrataverkko olisi perustettava, koska i) junamatkustaminen on kestävää ja turvallista; ii) suurnopeusjunat tarjoavat miellyttävän vaihtoehdon keskipitkille lennoille; iii) suurnopeusjunat ovat osallisuutta edistäviä ja kaikkien käytettävissä; iv) suurnopeusyhteydet edistävät alueellista kehitystä ja tasaisesti jakautuvaa talouskasvua EU:ssa; v) suurnopeusradat lisäävät yhteenkuuluvuutta ja hyödyttävät koko väestöä. Järjestäjät katsovat, että eurooppalaisten välisten turvallisten ja kestävien yhteyksien mahdollistamiseksi on tärkeää yhdistää yksittäisten jäsenvaltioiden verkot toisiinsa ja laajentaa kokonaisverkkoa matkustajamäärän kasvaessa. |
| --- | --- |

(3)

Aloitteen liitteessä on lisätietoja sen sisällöstä, tavoitteista ja taustasta. Siinä selitetään, että vaikka kaikilla eurooppalaisilla on oikeus liikkua vapaasti EU:n rajojen sisällä, heillä olisi myös oltava mahdollisuus siihen iästä, taloudellisista resursseista, fyysisestä tilasta tai henkisistä kyvyistä riippumatta. Järjestäjät väittävät, että vaikka Euroopan suurnopeusrataverkko on yli 11 500 kilometriä pitkä, se yhdistää pääasiassa muutamissa jäsenvaltioissa sijaitsevia kaupunkeja ja monet jäsenvaltiot jäävät sen ulkopuolelle. Järjestäjät katsovat, että Euroopan suurnopeusrataverkko olisi perustettava, koska i) junamatkustaminen on kestävää ja turvallista; ii) suurnopeusjunat tarjoavat miellyttävän vaihtoehdon keskipitkille lennoille; iii) suurnopeusjunat ovat osallisuutta edistäviä ja kaikkien käytettävissä; iv) suurnopeusyhteydet edistävät alueellista kehitystä ja tasaisesti jakautuvaa talouskasvua EU:ssa; v) suurnopeusradat lisäävät yhteenkuuluvuutta ja hyödyttävät koko väestöä. Järjestäjät katsovat, että eurooppalaisten välisten turvallisten ja kestävien yhteyksien mahdollistamiseksi on tärkeää yhdistää yksittäisten jäsenvaltioiden verkot toisiinsa ja laajentaa kokonaisverkkoa matkustajamäärän kasvaessa.

| (4) | Aloitteen tavoitteiden osalta komissiolla on perussopimuksen 170–172 artiklan nojalla toimivalta antaa ehdotus säädökseksi, jolla edistetään Euroopan laajuisten liikenneverkkojen perustamista ja kehittämistä sekä kansallisten verkkojen yhteenliittämistä ja yhteentoimivuutta. Perussopimuksen 171 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on yhdessä komission kanssa sovitettava keskenään yhteen sellaiset kansallisen tason politiikat, joilla voi olla merkittävä vaikutus näiden tavoitteiden saavuttamiseen. Komissio voi kiinteässä yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa tehdä aiheellisia aloitteita tämän yhteensovittamisen edistämiseksi. Lisäksi perussopimuksen 172 artiklan toisessa kohdassa määrätään, että sellaisiin suuntaviivoihin ja yhteistä etua koskeviin hankkeisiin, jotka koskevat jonkin jäsenvaltion aluetta, tarvitaan asianomaisen jäsenvaltion hyväksyntä. |
| --- | --- |

(4)

Aloitteen tavoitteiden osalta komissiolla on perussopimuksen 170–172 artiklan nojalla toimivalta antaa ehdotus säädökseksi, jolla edistetään Euroopan laajuisten liikenneverkkojen perustamista ja kehittämistä sekä kansallisten verkkojen yhteenliittämistä ja yhteentoimivuutta. Perussopimuksen 171 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on yhdessä komission kanssa sovitettava keskenään yhteen sellaiset kansallisen tason politiikat, joilla voi olla merkittävä vaikutus näiden tavoitteiden saavuttamiseen. Komissio voi kiinteässä yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa tehdä aiheellisia aloitteita tämän yhteensovittamisen edistämiseksi. Lisäksi perussopimuksen 172 artiklan toisessa kohdassa määrätään, että sellaisiin suuntaviivoihin ja yhteistä etua koskeviin hankkeisiin, jotka koskevat jonkin jäsenvaltion aluetta, tarvitaan asianomaisen jäsenvaltion hyväksyntä.

| (5) | Komissio katsoo, että mikään kansalaisaloitteen osista ei selvästi ylitä komission toimivaltaa antaa perussopimusten soveltamiseksi ehdotus unionin säädökseksi. |
| --- | --- |

(5)

Komissio katsoo, että mikään kansalaisaloitteen osista ei selvästi ylitä komission toimivaltaa antaa perussopimusten soveltamiseksi ehdotus unionin säädökseksi.

| (6) | Tämä päätelmä ei rajoita sen arvioimista, täyttyisivätkö tässä tapauksessa konkreettiset aineelliset edellytykset, joiden perusteella komissio voi toimia, mukaan lukien suhteellisuusperiaatteen ja toissijaisuusperiaatteen noudattaminen ja perusoikeuksien mukaisuus. |
| --- | --- |

(6)

Tämä päätelmä ei rajoita sen arvioimista, täyttyisivätkö tässä tapauksessa konkreettiset aineelliset edellytykset, joiden perusteella komissio voi toimia, mukaan lukien suhteellisuusperiaatteen ja toissijaisuusperiaatteen noudattaminen ja perusoikeuksien mukaisuus.

| (7) | Järjestäjäryhmä on antanut riittävän näytön siitä, että asetuksen (EU) 2019/788 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttyvät, ja nimennyt yhteyshenkilöt kyseisen asetuksen 5 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Järjestäjäryhmä on antanut riittävän näytön siitä, että asetuksen (EU) 2019/788 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttyvät, ja nimennyt yhteyshenkilöt kyseisen asetuksen 5 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti.

| (8) | Kansalaisaloite ei ole selvästi oikeuden väärinkäyttöä, aiheeton tai tehty haitantekotarkoituksessa, eikä se ole myöskään selvästi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa esitettyjen unionin arvojen tai Euroopan unionin perusoikeuskirjaan kirjattujen oikeuksien vastainen. |
| --- | --- |

(8)

Kansalaisaloite ei ole selvästi oikeuden väärinkäyttöä, aiheeton tai tehty haitantekotarkoituksessa, eikä se ole myöskään selvästi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa esitettyjen unionin arvojen tai Euroopan unionin perusoikeuskirjaan kirjattujen oikeuksien vastainen.

| (9) | Kansalaisaloite ”Suurnopeusjunaverkko kaikkien Euroopan pääkaupunkien ja eurooppalaisten yhdistämiseksi” olisi näistä syistä rekisteröitävä. |
| --- | --- |

(9)

Kansalaisaloite ”Suurnopeusjunaverkko kaikkien Euroopan pääkaupunkien ja eurooppalaisten yhdistämiseksi” olisi näistä syistä rekisteröitävä.

| (10) | Se, että asetuksen (EU) 2019/788 6 artiklan 3 kohdan mukaiset rekisteröinnin edellytykset täyttyvät, ei merkitse sitä, että komissio vahvistaisi millään tavoin aloitteen sisällön paikkansapitävyyden, joka on aloitteen järjestäjäryhmän yksinomaisella vastuulla. Aloitteen sisältö ilmaisee vain järjestäjäryhmän näkemyksiä, eikä sen voida millään muotoa katsoa edustavan komission näkemyksiä, |
| --- | --- |

(10)

Se, että asetuksen (EU) 2019/788 6 artiklan 3 kohdan mukaiset rekisteröinnin edellytykset täyttyvät, ei merkitse sitä, että komissio vahvistaisi millään tavoin aloitteen sisällön paikkansapitävyyden, joka on aloitteen järjestäjäryhmän yksinomaisella vastuulla. Aloitteen sisältö ilmaisee vain järjestäjäryhmän näkemyksiä, eikä sen voida millään muotoa katsoa edustavan komission näkemyksiä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään eurooppalainen kansalaisaloite ”Suurnopeusjunaverkko kaikkien Euroopan pääkaupunkien ja eurooppalaisten yhdistämiseksi”.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kansalaisaloitteen ”Suurnopeusjunaverkko kaikkien Euroopan pääkaupunkien ja eurooppalaisten yhdistämiseksi” järjestäjäryhmälle, jota edustavat ja jonka yhteyshenkilöinä toimivat Afryea UITERLOO ja Rogier VERGOUWEN.

Tehty Strasbourgissa 18 päivänä huhtikuuta 2023.

Komission puolesta

Věra JOUROVÁ

Varapuheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 130, 17.5.2019, s. 55.

1

---