# Euroopan unionin L 132/2023

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 132 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 66. vuosikerta17. toukokuu 2023 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 132

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

66. vuosikerta17. toukokuu 2023

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2023/969, annettu 10 päivänä toukokuuta 2023, yhteisten tutkintaryhmien toimintaa tukevan yhteistyöalustan perustamisesta ja asetuksen (EU) 2018/1726 muuttamisesta | 1 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2023/970, annettu 10 päivänä toukokuuta 2023, miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisen lujittamisesta palkkauksen läpinäkyvyyden ja täytäntöönpanomekanismien avulla (
  1
  ) | 21 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2023/969, annettu 10 päivänä toukokuuta 2023, yhteisten tutkintaryhmien toimintaa tukevan yhteistyöalustan perustamisesta ja asetuksen (EU) 2018/1726 muuttamisesta

1

DIREKTIIVIT

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2023/970, annettu 10 päivänä toukokuuta 2023, miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisen lujittamisesta palkkauksen läpinäkyvyyden ja täytäntöönpanomekanismien avulla (
  1
  )

1

21

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/971, annettu 10 päivänä toukokuuta 2023, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Cedro di Santa Maria del Cedro (SAN)) | 45 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/972, annettu 10 päivänä toukokuuta 2023, luvan antamisesta Labisia pumila -kasvista saatavan vesi-etanoliuutteen saattamiseksi markkinoille uuselintarvikkeena ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 muuttamisesta (
  1
  ) | 46 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/973, annettu 15 päivänä toukokuuta 2023, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteiden V ja XIV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Kanadaa, Chileä, Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Yhdysvaltoja koskevista kohdista niiden kolmansien maiden luetteloissa, joista siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapuminen unioniin on sallittua (
  1
  ) | 52 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/974, annettu 16 päivänä toukokuuta 2023, vähimmäisetäisyyttä rannikolta ja veden vähimmäissyvyyttä koskevan, neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1967/2006 myönnetyn poikkeuksen jatkamisesta Slovenian aluevesillä kalastavien volantina-troolareiden osalta | 74 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/975, annettu 15 päivänä toukokuuta 2023, yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY 12 artiklan nojalla perustetun Euroopan unionin nopean tietojenvaihtojärjestelmän (RAPEX) ja siihen liittyvän ilmoitusjärjestelmän hallinnointia koskevista ohjeista annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/417 muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla (2023) 2817)

   (
  1
  ) | 77 |
| | * | Yhteisen kriisinratkaisuneuvoston päätös (EU) 2023/976, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2023, vastuuvapauden myöntämisestä yhteisen kriisinratkaisuneuvoston (SRB) talousarvion toteuttamisesta ja tilien päättämisestä varainhoitovuodelta 2021 (SRB/PS/2023/02) | 87 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/971, annettu 10 päivänä toukokuuta 2023, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Cedro di Santa Maria del Cedro (SAN))

45

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/972, annettu 10 päivänä toukokuuta 2023, luvan antamisesta Labisia pumila -kasvista saatavan vesi-etanoliuutteen saattamiseksi markkinoille uuselintarvikkeena ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 muuttamisesta (
  1
  )

Labisia pumila

1

46

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/973, annettu 15 päivänä toukokuuta 2023, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteiden V ja XIV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Kanadaa, Chileä, Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Yhdysvaltoja koskevista kohdista niiden kolmansien maiden luetteloissa, joista siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapuminen unioniin on sallittua (
  1
  )

1

52

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/974, annettu 16 päivänä toukokuuta 2023, vähimmäisetäisyyttä rannikolta ja veden vähimmäissyvyyttä koskevan, neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1967/2006 myönnetyn poikkeuksen jatkamisesta Slovenian aluevesillä kalastavien volantina-troolareiden osalta

74

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/975, annettu 15 päivänä toukokuuta 2023, yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY 12 artiklan nojalla perustetun Euroopan unionin nopean tietojenvaihtojärjestelmän (RAPEX) ja siihen liittyvän ilmoitusjärjestelmän hallinnointia koskevista ohjeista annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/417 muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla (2023) 2817)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla (2023) 2817)

1

77

*

Yhteisen kriisinratkaisuneuvoston päätös (EU) 2023/976, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2023, vastuuvapauden myöntämisestä yhteisen kriisinratkaisuneuvoston (SRB) talousarvion toteuttamisesta ja tilien päättämisestä varainhoitovuodelta 2021 (SRB/PS/2023/02)

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 132/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2023/969,

annettu 10 päivänä toukokuuta 2023,

yhteisten tutkintaryhmien toimintaa tukevan yhteistyöalustan perustamisesta ja asetuksen (EU) 2018/1726 muuttamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 82 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan d alakohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Unioni on asettanut tavoitteekseen tarjota kansalaisilleen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen, jolla ei ole sisärajoja ja jolla taataan henkilöiden vapaa liikkuvuus. Samalla unionin olisi varmistettava, että kyseinen alue säilyy turvallisena paikkana. Tähän tavoitteeseen voidaan päästä vain tehostamalla koordinoitua yhteistyötä kansallisten ja kansainvälisten lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten välillä sekä toteuttamalla rikollisuuden, myös järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin, ehkäisyä ja torjuntaa koskevia aiheellisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(1)

Unioni on asettanut tavoitteekseen tarjota kansalaisilleen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen, jolla ei ole sisärajoja ja jolla taataan henkilöiden vapaa liikkuvuus. Samalla unionin olisi varmistettava, että kyseinen alue säilyy turvallisena paikkana. Tähän tavoitteeseen voidaan päästä vain tehostamalla koordinoitua yhteistyötä kansallisten ja kansainvälisten lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten välillä sekä toteuttamalla rikollisuuden, myös järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin, ehkäisyä ja torjuntaa koskevia aiheellisia toimenpiteitä.

| (2) | Kyseisen tavoitteen saavuttaminen on erityisen haastavaa, jos rikollisuudella on rajatylittävä ulottuvuus kahden tai useamman jäsenvaltion ja/tai kolmannen maan alueella. Tällaisissa tilanteissa jäsenvaltioiden on voitava yhdistää voimansa ja toimensa, jotta voidaan toteuttaa vaikuttavia ja tehokkaita rajatylittäviä tutkintatoimia ja syytetoimia, joiden kannalta tietojen ja todisteiden vaihto on ratkaisevan tärkeää. Yksi menestyksekkäimmistä välineistä tällaisessa rajatylittävässä yhteistyössä ovat yhteiset tutkintaryhmät, jotka mahdollistavat suoran yhteistyön ja viestinnän kahden tai useamman jäsenvaltion ja mahdollisesti kolmansien maiden oikeus- ja lainvalvontaviranomaisten välillä, jotta ne voivat organisoida toimensa ja tutkintatoimensa mahdollisimman tehokkaasti. Kahden tai useamman jäsenvaltion ja mahdollisesti kolmansien maiden toimivaltaiset viranomaiset perustavat yhteisiä tutkintaryhmiä tiettyä tarkoitusta varten ja rajoitetuksi ajanjaksoksi suorittamaan yhteisesti rikostutkintoja, joilla on rajatylittäviä vaikutuksia. |
| --- | --- |

(2)

Kyseisen tavoitteen saavuttaminen on erityisen haastavaa, jos rikollisuudella on rajatylittävä ulottuvuus kahden tai useamman jäsenvaltion ja/tai kolmannen maan alueella. Tällaisissa tilanteissa jäsenvaltioiden on voitava yhdistää voimansa ja toimensa, jotta voidaan toteuttaa vaikuttavia ja tehokkaita rajatylittäviä tutkintatoimia ja syytetoimia, joiden kannalta tietojen ja todisteiden vaihto on ratkaisevan tärkeää. Yksi menestyksekkäimmistä välineistä tällaisessa rajatylittävässä yhteistyössä ovat yhteiset tutkintaryhmät, jotka mahdollistavat suoran yhteistyön ja viestinnän kahden tai useamman jäsenvaltion ja mahdollisesti kolmansien maiden oikeus- ja lainvalvontaviranomaisten välillä, jotta ne voivat organisoida toimensa ja tutkintatoimensa mahdollisimman tehokkaasti. Kahden tai useamman jäsenvaltion ja mahdollisesti kolmansien maiden toimivaltaiset viranomaiset perustavat yhteisiä tutkintaryhmiä tiettyä tarkoitusta varten ja rajoitetuksi ajanjaksoksi suorittamaan yhteisesti rikostutkintoja, joilla on rajatylittäviä vaikutuksia.

| (3) | Yhteiset tutkintaryhmät ovat osoittautuneet hyödyllisiksi parannettaessa oikeudellista yhteistyötä, joka liittyy rajatylittävien rikosten tutkinta- ja syytetoimiin, kuten kyberrikollisuuteen, terrorismiin sekä vakavaan ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen, vähentämällä aikaa vieviä menettelyjä ja muodollisuuksia yhteisen tutkintaryhmän jäsenten väliltä. Yhteisten tutkintaryhmien lisääntynyt käyttö on myös parantanut unionin oikeusviranomaisten välisen rikosasioissa tehtävän rajatylittävän yhteistyön kulttuuria. |
| --- | --- |

(3)

Yhteiset tutkintaryhmät ovat osoittautuneet hyödyllisiksi parannettaessa oikeudellista yhteistyötä, joka liittyy rajatylittävien rikosten tutkinta- ja syytetoimiin, kuten kyberrikollisuuteen, terrorismiin sekä vakavaan ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen, vähentämällä aikaa vieviä menettelyjä ja muodollisuuksia yhteisen tutkintaryhmän jäsenten väliltä. Yhteisten tutkintaryhmien lisääntynyt käyttö on myös parantanut unionin oikeusviranomaisten välisen rikosasioissa tehtävän rajatylittävän yhteistyön kulttuuria.

| (4) | Unionin säännöstössä on kaksi oikeudellista kehystä sellaisten yhteisten tutkintaryhmien perustamiseksi, joihin osallistuu vähintään kaksi jäsenvaltiota: Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan mukaisesti keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä tehdyn yleissopimuksen (2) 13 artikla ja neuvoston puitepäätös 2002/465/YOS (3). Kolmannet maat voivat olla mukana yhteisissä tutkintaryhmissä osapuolina, jos tällaiselle mukana olemiselle on oikeusperusta, kuten keskinäistä oikeusapua rikosasioissa koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen toisen lisäpöytäkirjan (4), joka allekirjoitettiin Strasbourgissa 8 päivänä marraskuuta 2001, 20 artikla ja keskinäisestä oikeusavusta Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välillä tehdyn sopimuksen (5) 5 artikla. |
| --- | --- |

(4)

Unionin säännöstössä on kaksi oikeudellista kehystä sellaisten yhteisten tutkintaryhmien perustamiseksi, joihin osallistuu vähintään kaksi jäsenvaltiota: Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan mukaisesti keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä tehdyn yleissopimuksen (2) 13 artikla ja neuvoston puitepäätös 2002/465/YOS (3). Kolmannet maat voivat olla mukana yhteisissä tutkintaryhmissä osapuolina, jos tällaiselle mukana olemiselle on oikeusperusta, kuten keskinäistä oikeusapua rikosasioissa koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen toisen lisäpöytäkirjan (4), joka allekirjoitettiin Strasbourgissa 8 päivänä marraskuuta 2001, 20 artikla ja keskinäisestä oikeusavusta Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välillä tehdyn sopimuksen (5) 5 artikla.

| (5) | Kansainvälisillä oikeusviranomaisilla on ratkaisevan tärkeä rooli kansainvälisten rikosten tutkinta- ja syytetoimissa. Niiden edustajat voivat osallistua tiettyyn yhteiseen tutkintaryhmään kyseisen yhteisen tutkintaryhmän jäsenten kutsusta yhteisen tutkintaryhmän perustamisesta tehdyn asiaankuuluvan sopimuksen, jäljempänä ’yhteistä tutkintaryhmää koskeva sopimus’, pohjalta. Tämän vuoksi olisi helpotettava myös tietojen ja todisteiden vaihtoa kansallisten toimivaltaisten viranomaisten ja sellaisten muiden tuomioistuinten tai mekanismien – erityisesti Kansainvälisen rikostuomioistuimen – välillä, joiden tavoitteena on ratkaista koko kansainvälistä yhteisöä koskevia vakavia rikoksia. Tällä asetuksella olisi sen vuoksi annettava näiden kansainvälisten oikeusviranomaisten edustajille pääsy tietotekniselle alustalle, jäljempänä ’yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta’, kansainvälisten rikosten tutkinta- ja syytetoimiin liittyvän kansainvälisen yhteistyön tehostamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Kansainvälisillä oikeusviranomaisilla on ratkaisevan tärkeä rooli kansainvälisten rikosten tutkinta- ja syytetoimissa. Niiden edustajat voivat osallistua tiettyyn yhteiseen tutkintaryhmään kyseisen yhteisen tutkintaryhmän jäsenten kutsusta yhteisen tutkintaryhmän perustamisesta tehdyn asiaankuuluvan sopimuksen, jäljempänä ’yhteistä tutkintaryhmää koskeva sopimus’, pohjalta. Tämän vuoksi olisi helpotettava myös tietojen ja todisteiden vaihtoa kansallisten toimivaltaisten viranomaisten ja sellaisten muiden tuomioistuinten tai mekanismien – erityisesti Kansainvälisen rikostuomioistuimen – välillä, joiden tavoitteena on ratkaista koko kansainvälistä yhteisöä koskevia vakavia rikoksia. Tällä asetuksella olisi sen vuoksi annettava näiden kansainvälisten oikeusviranomaisten edustajille pääsy tietotekniselle alustalle, jäljempänä ’yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta’, kansainvälisten rikosten tutkinta- ja syytetoimiin liittyvän kansainvälisen yhteistyön tehostamiseksi.

| (6) | Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa tarvitaan kiireellisesti, jotta voidaan viestiä tehokkaasti ja vaihtaa tietoja ja todisteita turvallisesti sen varmistamiseksi, että vakavimmista rikoksista vastuussa olevat voidaan asettaa nopeasti syytteeseen. Tätä tarvetta painotetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1727 (6) perustetun Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön viraston (Eurojust) toimeksiannossa, jota muutettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2022/838 (7), joka mahdollistaa sen, että Eurojust voi säilyttää, analysoida ja tallentaa joukkotuhontaa, ihmisyyttä vastaan tehtyihin rikoksiin, sotarikoksiin ja niiden liitännäisrikoksiin liittyviä todisteita ja joka mahdollistaa tällaisten todisteiden jakamisen toimivaltaisten kansallisten viranomaisten ja kansainvälisten oikeusviranomaisten, erityisesti Kansainvälisen rikostuomioistuimen, kanssa. |
| --- | --- |

(6)

Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa tarvitaan kiireellisesti, jotta voidaan viestiä tehokkaasti ja vaihtaa tietoja ja todisteita turvallisesti sen varmistamiseksi, että vakavimmista rikoksista vastuussa olevat voidaan asettaa nopeasti syytteeseen. Tätä tarvetta painotetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1727 (6) perustetun Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön viraston (Eurojust) toimeksiannossa, jota muutettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2022/838 (7), joka mahdollistaa sen, että Eurojust voi säilyttää, analysoida ja tallentaa joukkotuhontaa, ihmisyyttä vastaan tehtyihin rikoksiin, sotarikoksiin ja niiden liitännäisrikoksiin liittyviä todisteita ja joka mahdollistaa tällaisten todisteiden jakamisen toimivaltaisten kansallisten viranomaisten ja kansainvälisten oikeusviranomaisten, erityisesti Kansainvälisen rikostuomioistuimen, kanssa.

| (7) | Nykyisissä unionin tason oikeudellisissa kehyksissä ei säädetä siitä, miten yhteiseen tutkintaryhmään osallistuvat yhteisöt vaihtavat tietoja ja viestivät keskenään. Nämä yhteisöt sopivat tällaisesta vaihdosta ja viestinnästä tarpeiden ja käytettävissä olevien keinojen perusteella. Nopeus, yhteistyö ja tehokkuus ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan torjua yhä monimutkaisempaa ja nopeasti kehittyvää rajatylittävää rikollisuutta. Tällä hetkellä ei kuitenkaan ole olemassa järjestelmää, joka tukisi yhteisten tutkintaryhmien hallinnointia, mahdollistaisi tehokkaamman todisteiden hakemisen ja kirjaamisen sekä suojaisi yhteisessä tutkintaryhmässä mukana olevien välillä vaihdettuja tietoja. On ilmeistä, että olemassa ei ole erityisiä turvallisia ja tehokkaita kanavia, jota kaikki yhteisessä tutkintaryhmässä mukana olevat voisivat käyttää, jonka kautta ne voisivat nopeasti vaihtaa suuria määriä tietoa ja todisteita ja joka mahdollistaisi turvallisen ja tehokkaan viestinnän. Ei ole myöskään olemassa järjestelmää, joka tukisi sen paremmin yhteisten tutkintaryhmien hallinnointia, mukaan lukien yhteisessä tutkintaryhmässä mukana olevien välillä vaihdettujen todisteiden jäljitettävyys kansallisissa tuomioistuimissa noudatettavien lakisääteisten vaatimusten mukaisella tavalla, kuin yhteisen tutkintaryhmän toimien suunnittelua ja koordinointia. |
| --- | --- |

(7)

Nykyisissä unionin tason oikeudellisissa kehyksissä ei säädetä siitä, miten yhteiseen tutkintaryhmään osallistuvat yhteisöt vaihtavat tietoja ja viestivät keskenään. Nämä yhteisöt sopivat tällaisesta vaihdosta ja viestinnästä tarpeiden ja käytettävissä olevien keinojen perusteella. Nopeus, yhteistyö ja tehokkuus ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan torjua yhä monimutkaisempaa ja nopeasti kehittyvää rajatylittävää rikollisuutta. Tällä hetkellä ei kuitenkaan ole olemassa järjestelmää, joka tukisi yhteisten tutkintaryhmien hallinnointia, mahdollistaisi tehokkaamman todisteiden hakemisen ja kirjaamisen sekä suojaisi yhteisessä tutkintaryhmässä mukana olevien välillä vaihdettuja tietoja. On ilmeistä, että olemassa ei ole erityisiä turvallisia ja tehokkaita kanavia, jota kaikki yhteisessä tutkintaryhmässä mukana olevat voisivat käyttää, jonka kautta ne voisivat nopeasti vaihtaa suuria määriä tietoa ja todisteita ja joka mahdollistaisi turvallisen ja tehokkaan viestinnän. Ei ole myöskään olemassa järjestelmää, joka tukisi sen paremmin yhteisten tutkintaryhmien hallinnointia, mukaan lukien yhteisessä tutkintaryhmässä mukana olevien välillä vaihdettujen todisteiden jäljitettävyys kansallisissa tuomioistuimissa noudatettavien lakisääteisten vaatimusten mukaisella tavalla, kuin yhteisen tutkintaryhmän toimien suunnittelua ja koordinointia.

| (8) | Kun otetaan huomioon tietojärjestelmiin soluttautuvan rikollisuuden lisääntyvät mahdollisuudet, nykyinen tilanne saattaa haitata rajatylittävien tutkintatoimien tehokkuutta ja vaikuttavuutta, vaarantaa ja hidastaa tällaisia tutkinta- ja syytetoimia tietojen ja todisteiden suojaamattoman ja muilla kuin digitaalisilla tavoilla tapahtuvan vaihdon vuoksi sekä tehdä niistä näin kalliimpia. Erityisesti oikeus- ja lainvalvontaviranomaisten on varmistettava, että niiden järjestelmät ovat mahdollisimman nykyaikaisia ja turvallisia ja että kaikki yhteisen tutkintaryhmän jäsenet voivat olla helposti yhteydessä ja vuorovaikutuksessa keskenään kansallisista järjestelmistään riippumatta. |
| --- | --- |

(8)

Kun otetaan huomioon tietojärjestelmiin soluttautuvan rikollisuuden lisääntyvät mahdollisuudet, nykyinen tilanne saattaa haitata rajatylittävien tutkintatoimien tehokkuutta ja vaikuttavuutta, vaarantaa ja hidastaa tällaisia tutkinta- ja syytetoimia tietojen ja todisteiden suojaamattoman ja muilla kuin digitaalisilla tavoilla tapahtuvan vaihdon vuoksi sekä tehdä niistä näin kalliimpia. Erityisesti oikeus- ja lainvalvontaviranomaisten on varmistettava, että niiden järjestelmät ovat mahdollisimman nykyaikaisia ja turvallisia ja että kaikki yhteisen tutkintaryhmän jäsenet voivat olla helposti yhteydessä ja vuorovaikutuksessa keskenään kansallisista järjestelmistään riippumatta.

| (9) | On tärkeää, että yhteisten tutkintaryhmien yhteistyötä parannetaan ja tuetaan nykyaikaisilla tietoteknisillä välineillä. Yhteisessä tutkintaryhmässä mukana olevien välisen tietojenvaihdon nopeutta ja tehokkuutta voitaisiin parantaa huomattavasti luomalla erityinen tietotekninen alusta yhteisten tutkintaryhmien toiminnan tukemiseksi. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa säännöt, joilla perustetaan unionin tasolla yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta, jotta voidaan helpottaa yhteisessä tutkintaryhmässä mukana olevien yhteistyötä, turvallista viestintää sekä tietojen ja todisteiden jakamista. |
| --- | --- |

(9)

On tärkeää, että yhteisten tutkintaryhmien yhteistyötä parannetaan ja tuetaan nykyaikaisilla tietoteknisillä välineillä. Yhteisessä tutkintaryhmässä mukana olevien välisen tietojenvaihdon nopeutta ja tehokkuutta voitaisiin parantaa huomattavasti luomalla erityinen tietotekninen alusta yhteisten tutkintaryhmien toiminnan tukemiseksi. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa säännöt, joilla perustetaan unionin tasolla yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta, jotta voidaan helpottaa yhteisessä tutkintaryhmässä mukana olevien yhteistyötä, turvallista viestintää sekä tietojen ja todisteiden jakamista.

| (10) | Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa olisi käytettävä vain, jos muun muassa on olemassa unionin oikeusperusta yhteisen tutkintaryhmän perustamiselle. Kaikissa kansainvälisten oikeusperustojen mukaisesti perustetuissa yhteisissä tutkintaryhmissä ei pitäisi käyttää yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa, koska kyseinen yhteistyöalusta on rahoitettu Unionin talousarviosta ja kehitetty unionin lainsäädännön pohjalta. Jos jonkin kolmannen valtion toimivaltaiset viranomaiset ovat osapuolena yhteistä tutkintaryhmää koskevassa sopimuksessa, jolla on jokin unionin oikeusperusta kansainvälisen oikeusperustan lisäksi, kyseisen kolmannen valtion toimivaltaisten viranomaisten edustajia olisi pidettävä yhteisen tutkintaryhmän jäseninä. |
| --- | --- |

(10)

Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa olisi käytettävä vain, jos muun muassa on olemassa unionin oikeusperusta yhteisen tutkintaryhmän perustamiselle. Kaikissa kansainvälisten oikeusperustojen mukaisesti perustetuissa yhteisissä tutkintaryhmissä ei pitäisi käyttää yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa, koska kyseinen yhteistyöalusta on rahoitettu Unionin talousarviosta ja kehitetty unionin lainsäädännön pohjalta. Jos jonkin kolmannen valtion toimivaltaiset viranomaiset ovat osapuolena yhteistä tutkintaryhmää koskevassa sopimuksessa, jolla on jokin unionin oikeusperusta kansainvälisen oikeusperustan lisäksi, kyseisen kolmannen valtion toimivaltaisten viranomaisten edustajia olisi pidettävä yhteisen tutkintaryhmän jäseninä.

| (11) | Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käytön olisi oltava vapaaehtoista. Koska kyseinen yhteistöalusta luo lisäarvoa rajatylittäville tutkintatoimille, sen käyttöön kannustetaan kuitenkin painokkaasti. Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttö tai käyttämättä jättäminen ei saisi vaikuttaa muiden viestintä- tai tietojenvaihtotapojen laillisuuteen, eikä se saisi muuttaa yhteisten tutkintaryhmien perustamis-, organisointi- tai toimintatapoja. Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan perustaminen ei saisi vaikuttaa yhteisten tutkintaryhmien perustamisen oikeusperustoihin eikä se saisi vaikuttaa saatujen todisteiden keräämistä ja käyttöä koskevaan sovellettavaan kansalliseen prosessilainsäädäntöön. Muiden kansallisten toimivaltaisten viranomaisten, kuten tullin virkamiehillä, silloin kuin he ovat puitepäätöksen 2002/465/YOS nojalla perustettujen yhteisten tutkintaryhmien jäseniä, olisi oltava pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötiloihin. Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan olisi ainoastaan tarjottava turvallinen tietotekninen väline, jolla voidaan parantaa yhteistyötä, nopeuttaa tiedonkulkua sen käyttäjien välillä sekä parantaa vaihdettujen tietojen turvallisuutta ja yhteisten tutkintaryhmien tuloksellisuutta. |
| --- | --- |

(11)

Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käytön olisi oltava vapaaehtoista. Koska kyseinen yhteistöalusta luo lisäarvoa rajatylittäville tutkintatoimille, sen käyttöön kannustetaan kuitenkin painokkaasti. Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttö tai käyttämättä jättäminen ei saisi vaikuttaa muiden viestintä- tai tietojenvaihtotapojen laillisuuteen, eikä se saisi muuttaa yhteisten tutkintaryhmien perustamis-, organisointi- tai toimintatapoja. Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan perustaminen ei saisi vaikuttaa yhteisten tutkintaryhmien perustamisen oikeusperustoihin eikä se saisi vaikuttaa saatujen todisteiden keräämistä ja käyttöä koskevaan sovellettavaan kansalliseen prosessilainsäädäntöön. Muiden kansallisten toimivaltaisten viranomaisten, kuten tullin virkamiehillä, silloin kuin he ovat puitepäätöksen 2002/465/YOS nojalla perustettujen yhteisten tutkintaryhmien jäseniä, olisi oltava pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötiloihin. Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan olisi ainoastaan tarjottava turvallinen tietotekninen väline, jolla voidaan parantaa yhteistyötä, nopeuttaa tiedonkulkua sen käyttäjien välillä sekä parantaa vaihdettujen tietojen turvallisuutta ja yhteisten tutkintaryhmien tuloksellisuutta.

| (12) | Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan olisi katettava yhteisen tutkintaryhmän toimintavaihe ja toiminnan jälkeinen vaihe alkaen asiaankuuluvan yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen allekirjoittamishetkestä siihen asti, kun yhteisen tutkintaryhmän arviointi on saatu päätökseen. Koska yhteisen tutkintaryhmän perustamisprosessiin osallistuvat toimijat ovat muita kuin ne, jotka ovat yhteisen tutkintaryhmän jäseniä sen perustamisen jälkeen, yhteisen tutkintaryhmän perustamisprosessia, erityisesti yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen sisällöstä käytäviä neuvotteluja ja sen allekirjoittamista, ei olisi hallinnoitava yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kautta. Koska yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen allekirjoittamisen tueksi kuitenkin tarvitaan sähköinen väline, on tärkeää, että komissio harkitsee kyseisen prosessin sisällyttämistä sähköisen todistusaineiston digitaaliseen vaihtojärjestelmään (eEDES), joka on komission kehittämä suojattu verkkoportaali sähköisiä pyyntöjä ja vastauksia varten. |
| --- | --- |

(12)

Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan olisi katettava yhteisen tutkintaryhmän toimintavaihe ja toiminnan jälkeinen vaihe alkaen asiaankuuluvan yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen allekirjoittamishetkestä siihen asti, kun yhteisen tutkintaryhmän arviointi on saatu päätökseen. Koska yhteisen tutkintaryhmän perustamisprosessiin osallistuvat toimijat ovat muita kuin ne, jotka ovat yhteisen tutkintaryhmän jäseniä sen perustamisen jälkeen, yhteisen tutkintaryhmän perustamisprosessia, erityisesti yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen sisällöstä käytäviä neuvotteluja ja sen allekirjoittamista, ei olisi hallinnoitava yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kautta. Koska yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen allekirjoittamisen tueksi kuitenkin tarvitaan sähköinen väline, on tärkeää, että komissio harkitsee kyseisen prosessin sisällyttämistä sähköisen todistusaineiston digitaaliseen vaihtojärjestelmään (eEDES), joka on komission kehittämä suojattu verkkoportaali sähköisiä pyyntöjä ja vastauksia varten.

| (13) | Jokaisen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa käyttävän yhteisen tutkintaryhmän jäseniä olisi kehotettava suorittamaan yhteisen tutkintaryhmän arviointi joko yhteisen tutkintaryhmän toimintavaiheen aikana tai sen päättymisen jälkeen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalla tarjolla olevien välineiden avulla. |
| --- | --- |

(13)

Jokaisen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa käyttävän yhteisen tutkintaryhmän jäseniä olisi kehotettava suorittamaan yhteisen tutkintaryhmän arviointi joko yhteisen tutkintaryhmän toimintavaiheen aikana tai sen päättymisen jälkeen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalla tarjolla olevien välineiden avulla.

| (14) | Yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen, mahdolliset lisäykset mukaan lukien, olisi oltava yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käytön edellytys. Kaikkien tulevien yhteistä tutkintaryhmää koskevien sopimusten sisältöä olisi mukautettava niin, että niissä otetaan huomioon tämän asetuksen asiaa koskevat säännökset. |
| --- | --- |

(14)

Yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen, mahdolliset lisäykset mukaan lukien, olisi oltava yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käytön edellytys. Kaikkien tulevien yhteistä tutkintaryhmää koskevien sopimusten sisältöä olisi mukautettava niin, että niissä otetaan huomioon tämän asetuksen asiaa koskevat säännökset.

| (15) | Vuonna 2005 muodostetun yhteisten tutkintaryhmien kansallisten asiantuntijoiden verkoston, jäljempänä ’yhteisten tutkintaryhmien verkosto’, on laatinut mallisopimuksen, johon sisältyy lisäyksiä, yhteisten tutkintaryhmien perustamisen helpottamiseksi. Mallisopimuksen ja sen lisäysten sisältöä olisi mukautettava, jotta voidaan ottaa huomioon päätös käyttää yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa ja yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle pääsyä koskevat säännöt. |
| --- | --- |

(15)

Vuonna 2005 muodostetun yhteisten tutkintaryhmien kansallisten asiantuntijoiden verkoston, jäljempänä ’yhteisten tutkintaryhmien verkosto’, on laatinut mallisopimuksen, johon sisältyy lisäyksiä, yhteisten tutkintaryhmien perustamisen helpottamiseksi. Mallisopimuksen ja sen lisäysten sisältöä olisi mukautettava, jotta voidaan ottaa huomioon päätös käyttää yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa ja yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle pääsyä koskevat säännöt.

| (16) | Operatiivisesta näkökulmasta yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan olisi koostuttava kullekin yksittäiselle yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalla isännöidylle yhteiselle tutkintaryhmälle luotavista erillisistä yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötiloista. |
| --- | --- |

(16)

Operatiivisesta näkökulmasta yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan olisi koostuttava kullekin yksittäiselle yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalla isännöidylle yhteiselle tutkintaryhmälle luotavista erillisistä yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötiloista.

| (17) | Teknisestä näkökulmasta yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan olisi oltava käytettävissä turvallisen internetyhteyden kautta, ja sen olisi koostuttava keskitetystä tietojärjestelmästä, johon on pääsy turvallisen verkkoportaalin kautta, mobiili- ja pöytälaitteille tarkoitetusta viestintäohjelmistosta, johon sisältyy kehittynyt loki- ja seurantamekanismi, sekä keskitetyn tietojärjestelmän ja yhteisten tutkintaryhmien toimintaa tukevien ja yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristön hallinnoimien asiaankuuluvien tietoteknisten välineiden välisestä yhteydestä. |
| --- | --- |

(17)

Teknisestä näkökulmasta yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan olisi oltava käytettävissä turvallisen internetyhteyden kautta, ja sen olisi koostuttava keskitetystä tietojärjestelmästä, johon on pääsy turvallisen verkkoportaalin kautta, mobiili- ja pöytälaitteille tarkoitetusta viestintäohjelmistosta, johon sisältyy kehittynyt loki- ja seurantamekanismi, sekä keskitetyn tietojärjestelmän ja yhteisten tutkintaryhmien toimintaa tukevien ja yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristön hallinnoimien asiaankuuluvien tietoteknisten välineiden välisestä yhteydestä.

| (18) | Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan tarkoituksena olisi oltava helpottaa yhteisen tutkintaryhmän koordinointia ja hallinnointia. Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan olisi varmistettava operatiivisten tietojen ja todisteiden vaihto ja väliaikainen tallennus, tarjota turvallinen viestintämahdollisuus, mahdollistaa todisteiden jäljitettävyys ja tukea yhteisen tutkintaryhmän arviointiprosessia. Kaikkia yhteisessä tutkintaryhmässä mukana olevia olisi kannustettava käyttämään kaikkia yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan toimintoja ja korvaamaan mahdollisimman pitkälti nykyisin käytössä olevat viestintä- ja tiedonvaihtokanavat yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan toiminnoilla. |
| --- | --- |

(18)

Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan tarkoituksena olisi oltava helpottaa yhteisen tutkintaryhmän koordinointia ja hallinnointia. Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan olisi varmistettava operatiivisten tietojen ja todisteiden vaihto ja väliaikainen tallennus, tarjota turvallinen viestintämahdollisuus, mahdollistaa todisteiden jäljitettävyys ja tukea yhteisen tutkintaryhmän arviointiprosessia. Kaikkia yhteisessä tutkintaryhmässä mukana olevia olisi kannustettava käyttämään kaikkia yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan toimintoja ja korvaamaan mahdollisimman pitkälti nykyisin käytössä olevat viestintä- ja tiedonvaihtokanavat yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan toiminnoilla.

| (19) | Koordinointi ja tietojenvaihto vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella toimivien ja oikeudellisessa yhteistyössä mukana olevien unionin virastojen ja elinten sekä yhteisten tutkintaryhmien jäsenten välillä on olennaisen tärkeää, jotta varmistetaan unionin koordinoidut vastatoimet rikolliseen toimintaan ja tarjotaan ratkaisevan tärkeää tukea jäsenvaltioille rikollisuuden torjunnassa. Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan olisi täydennettävä nykyisiä välineitä, jotka mahdollistavat turvallisen tietojenvaihdon oikeus- ja lainvalvontaviranomaisten välillä, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2016/794 (8) perustetun Euroopan unionin lainvalvontayhteistyöviraston (Europol) hallinnoimaa suojatun tiedonvaihdon verkkosovellusta (SIENA). |
| --- | --- |

(19)

Koordinointi ja tietojenvaihto vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella toimivien ja oikeudellisessa yhteistyössä mukana olevien unionin virastojen ja elinten sekä yhteisten tutkintaryhmien jäsenten välillä on olennaisen tärkeää, jotta varmistetaan unionin koordinoidut vastatoimet rikolliseen toimintaan ja tarjotaan ratkaisevan tärkeää tukea jäsenvaltioille rikollisuuden torjunnassa. Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan olisi täydennettävä nykyisiä välineitä, jotka mahdollistavat turvallisen tietojenvaihdon oikeus- ja lainvalvontaviranomaisten välillä, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2016/794 (8) perustetun Euroopan unionin lainvalvontayhteistyöviraston (Europol) hallinnoimaa suojatun tiedonvaihdon verkkosovellusta (SIENA).

| (20) | Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan viestintään liittyvät toiminnot olisi tarjottava viimeisimmän kehityksen mukaisella ohjelmistolla, joka mahdollistaa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien laitteisiin paikallisesti tallennetun viestinnän, jota ei voida jäljittää. |
| --- | --- |

(20)

Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan viestintään liittyvät toiminnot olisi tarjottava viimeisimmän kehityksen mukaisella ohjelmistolla, joka mahdollistaa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien laitteisiin paikallisesti tallennetun viestinnän, jota ei voida jäljittää.

| (21) | Operatiivisten tietojen ja todisteiden, myös suurten tiedostojen, vaihdon mahdollistava asianmukainen toiminto olisi varmistettava lähetys-/latausmekanismilla, joka on suunniteltu tallentamaan tiedot keskitetysti vain tietojen tekniseen siirtämiseen tarvittavaksi rajalliseksi ajaksi. Heti kun kaikki vastaanottajat ovat ladanneet tiedot, ne olisi poistettava automaattisesti ja pysyvästi yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalta. |
| --- | --- |

(21)

Operatiivisten tietojen ja todisteiden, myös suurten tiedostojen, vaihdon mahdollistava asianmukainen toiminto olisi varmistettava lähetys-/latausmekanismilla, joka on suunniteltu tallentamaan tiedot keskitetysti vain tietojen tekniseen siirtämiseen tarvittavaksi rajalliseksi ajaksi. Heti kun kaikki vastaanottajat ovat ladanneet tiedot, ne olisi poistettava automaattisesti ja pysyvästi yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalta.

| (22) | Koska Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1726 (9) perustetulla vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavalla Euroopan unionin virastolla (eu-LISA) on kokemusta laaja-alaisten järjestelmien hallinnoinnista oikeus- ja sisäasioiden alalla, sen tehtäväksi olisi annettava yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan suunnittelu, kehittäminen ja toiminta; tässä yhteydessä eu-LISAn olisi hyödynnettävä SIENA-sovelluksen nykyisiä toimintoja ja muita Europolin tarjoamia toimintoja täydentävyyden ja tarvittaessa yhteenliitettävyyden varmistamiseksi. Tästä syystä eu-LISAn toimeksiantoa olisi muutettava siten, että siinä otetaan huomioon nämä uudet tehtävät, ja eu-LISAlle olisi myönnettävä riittävä rahoitus ja henkilöstö sen tämän asetuksen mukaisten tehtävien hoitamiseksi. Tältä osin olisi vahvistettava eu-LISAn tehtäviä koskevat säännöt, koska se on yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kehittämisestä, teknisestä toiminnasta ja ylläpidosta vastaava virasto. |
| --- | --- |

(22)

Koska Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1726 (9) perustetulla vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavalla Euroopan unionin virastolla (eu-LISA) on kokemusta laaja-alaisten järjestelmien hallinnoinnista oikeus- ja sisäasioiden alalla, sen tehtäväksi olisi annettava yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan suunnittelu, kehittäminen ja toiminta; tässä yhteydessä eu-LISAn olisi hyödynnettävä SIENA-sovelluksen nykyisiä toimintoja ja muita Europolin tarjoamia toimintoja täydentävyyden ja tarvittaessa yhteenliitettävyyden varmistamiseksi. Tästä syystä eu-LISAn toimeksiantoa olisi muutettava siten, että siinä otetaan huomioon nämä uudet tehtävät, ja eu-LISAlle olisi myönnettävä riittävä rahoitus ja henkilöstö sen tämän asetuksen mukaisten tehtävien hoitamiseksi. Tältä osin olisi vahvistettava eu-LISAn tehtäviä koskevat säännöt, koska se on yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kehittämisestä, teknisestä toiminnasta ja ylläpidosta vastaava virasto.

| (23) | eu-LISAn olisi varmistettava, että lainvalvontaviranomaisten hallussa olevat tiedot voidaan tarvittaessa siirtää helposti SIENA-sovelluksesta yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle. Tätä varten komission olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, jossa arvioidaan yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan ja SIENA-sovelluksen välisen yhteyden tarpeellisuutta, toteutettavuutta ja soveltuvuutta. Kyseisen kertomuksen olisi sisällettävä edellytykset, tekniset eritelmät ja menettelyt, jotka varmistavat turvallisen ja tehokkaan yhteyden ja tietojenvaihdon. Arvioinnissa olisi otettava huomioon tällaisen yhteyden edellyttämä tietosuojan korkea taso, joka perustuu voimassa olevaan unionin ja kansalliseen tietosuojan oikeudelliseen kehykseen, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin (EU) 2016/680 (10), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2018/1725 (11) sekä asiaankuuluviin unionin elimiin tai laitoksiin sovellettaviin sääntöihin, jotka on esitetty niiden perustamissäädöksissä. Huomioon olisi otettava yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kautta vaihdettavien tietojen suojan taso eli arkaluonteiset ja turvallisuusluokittelemattomat tiedot. Asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti komission olisi myös kuultava Euroopan tietosuojavaltuutettua ennen kuin se toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kyseisen kertomuksen suunnitellun henkilötietojen käsittelyn vaikutuksista yksilöiden oikeuksien ja vapauksien suojeluun. |
| --- | --- |

(23)

eu-LISAn olisi varmistettava, että lainvalvontaviranomaisten hallussa olevat tiedot voidaan tarvittaessa siirtää helposti SIENA-sovelluksesta yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle. Tätä varten komission olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, jossa arvioidaan yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan ja SIENA-sovelluksen välisen yhteyden tarpeellisuutta, toteutettavuutta ja soveltuvuutta. Kyseisen kertomuksen olisi sisällettävä edellytykset, tekniset eritelmät ja menettelyt, jotka varmistavat turvallisen ja tehokkaan yhteyden ja tietojenvaihdon. Arvioinnissa olisi otettava huomioon tällaisen yhteyden edellyttämä tietosuojan korkea taso, joka perustuu voimassa olevaan unionin ja kansalliseen tietosuojan oikeudelliseen kehykseen, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin (EU) 2016/680 (10), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2018/1725 (11) sekä asiaankuuluviin unionin elimiin tai laitoksiin sovellettaviin sääntöihin, jotka on esitetty niiden perustamissäädöksissä. Huomioon olisi otettava yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kautta vaihdettavien tietojen suojan taso eli arkaluonteiset ja turvallisuusluokittelemattomat tiedot. Asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti komission olisi myös kuultava Euroopan tietosuojavaltuutettua ennen kuin se toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kyseisen kertomuksen suunnitellun henkilötietojen käsittelyn vaikutuksista yksilöiden oikeuksien ja vapauksien suojeluun.

| (24) | Siitä lähtien, kun yhteisten tutkintaryhmien verkosto muodostettiin vuonna 2005, yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristö on tukenut yhteisten tutkintaryhmien verkoston työtä järjestämällä vuosittaisia kokouksia ja koulutustoimintaa, keräämällä ja analysoimalla yksittäisiä yhteisiä tutkintaryhmiä koskevia arviointeja ja hallinnoimalla yhteisiä tutkintaryhmiä koskevaa Eurojustin rahoitusohjelmaa. Vuodesta 2011 lähtien Eurojust on isännöinyt yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristöä erillisenä yksikkönä. Eurojustille olisi annettava asianmukainen henkilöstö, joka osoitetaan yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristölle, jotta yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristö voisi tukea yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjiä kyseisen yhteistyöalustan käytännön soveltamisessa, antaa päivittäistä ohjausta ja apua, suunnitella ja tarjota koulutusmoduuleja sekä lisätä tietoisuutta ja edistää yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöä. |
| --- | --- |

(24)

Siitä lähtien, kun yhteisten tutkintaryhmien verkosto muodostettiin vuonna 2005, yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristö on tukenut yhteisten tutkintaryhmien verkoston työtä järjestämällä vuosittaisia kokouksia ja koulutustoimintaa, keräämällä ja analysoimalla yksittäisiä yhteisiä tutkintaryhmiä koskevia arviointeja ja hallinnoimalla yhteisiä tutkintaryhmiä koskevaa Eurojustin rahoitusohjelmaa. Vuodesta 2011 lähtien Eurojust on isännöinyt yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristöä erillisenä yksikkönä. Eurojustille olisi annettava asianmukainen henkilöstö, joka osoitetaan yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristölle, jotta yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristö voisi tukea yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjiä kyseisen yhteistyöalustan käytännön soveltamisessa, antaa päivittäistä ohjausta ja apua, suunnitella ja tarjota koulutusmoduuleja sekä lisätä tietoisuutta ja edistää yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöä.

| (25) | Kun otetaan huomioon Eurojustin ylläpitämät ja yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristön hallinnoimat yhteisten tutkintaryhmien toimintaa tukevat nykyiset tietotekniset välineet, yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta on tarpeen yhdistää kyseisiin tietoteknisiin välineisiin yhteisten tutkintaryhmien hallinnoinnin helpottamiseksi. Tätä varten Eurojustin olisi varmistettava järjestelmiensä tarvittava tekninen mukauttaminen tällaisen yhteyden luomiseksi. Eurojustille olisi myös myönnettävä asianmukainen rahoitus ja henkilöstö, jotta se voi täyttää velvollisuutensa tältä osin. |
| --- | --- |

(25)

Kun otetaan huomioon Eurojustin ylläpitämät ja yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristön hallinnoimat yhteisten tutkintaryhmien toimintaa tukevat nykyiset tietotekniset välineet, yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta on tarpeen yhdistää kyseisiin tietoteknisiin välineisiin yhteisten tutkintaryhmien hallinnoinnin helpottamiseksi. Tätä varten Eurojustin olisi varmistettava järjestelmiensä tarvittava tekninen mukauttaminen tällaisen yhteyden luomiseksi. Eurojustille olisi myös myönnettävä asianmukainen rahoitus ja henkilöstö, jotta se voi täyttää velvollisuutensa tältä osin.

| (26) | Yhteisen tutkintaryhmän toimintavaiheen aikana Eurojust ja Europol antavat arvokasta operatiivista tukea yhteisen tutkintaryhmän jäsenille tarjoamalla monenlaisia tukivälineitä, mukaan lukien liikuteltavat toimistot, ristiintarkastuksiin perustuvia ja analyyttisia analyyseja, koordinointi- ja operatiivisia keskuksia, syytetoimien koordinointia, asiantuntemusta ja rahoitusta. |
| --- | --- |

(26)

Yhteisen tutkintaryhmän toimintavaiheen aikana Eurojust ja Europol antavat arvokasta operatiivista tukea yhteisen tutkintaryhmän jäsenille tarjoamalla monenlaisia tukivälineitä, mukaan lukien liikuteltavat toimistot, ristiintarkastuksiin perustuvia ja analyyttisia analyyseja, koordinointi- ja operatiivisia keskuksia, syytetoimien koordinointia, asiantuntemusta ja rahoitusta.

| (27) | Oikeuksien ja tehtävien selkeän jakamisen varmistamiseksi olisi vahvistettava säännöt, jotka koskevat jäsenvaltioiden, Eurojustin, Europolin, neuvoston asetuksella (EU) 2017/1939 (12) perustetun Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) ja komission päätöksellä 1999/352/EY, EHTY, Euratom (13) perustetun Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja muiden toimivaltaisten unionin elinten ja laitosten tehtäviä, mukaan lukien edellytykset, joiden mukaisesti ne voivat käyttää yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa operatiivisiin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

(27)

Oikeuksien ja tehtävien selkeän jakamisen varmistamiseksi olisi vahvistettava säännöt, jotka koskevat jäsenvaltioiden, Eurojustin, Europolin, neuvoston asetuksella (EU) 2017/1939 (12) perustetun Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) ja komission päätöksellä 1999/352/EY, EHTY, Euratom (13) perustetun Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja muiden toimivaltaisten unionin elinten ja laitosten tehtäviä, mukaan lukien edellytykset, joiden mukaisesti ne voivat käyttää yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa operatiivisiin tarkoituksiin.

| (28) | eu-LISAn hallintoneuvoston olisi perustettava ohjelman hallintoneuvosto, jonka toimeksianto, kokoonpano ja organisatoriset näkökohdat määritellään yksityiskohtaisesti tässä asetuksessa. Ohjelman hallintoneuvoston olisi huolehdittava yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan suunnittelu- ja kehitysvaiheen asianmukaisesta hallinnoinnista. On myös tarpeen määritellä yksityiskohtaisesti eu-LISAn perustaman neuvoa-antavan ryhmän toimeksianto, kokoonpano ja organisatoriset näkökohdat, jotta voidaan hankkia yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaan liittyvää asiantuntemusta erityisesti eu-LISAn vuotuisen työohjelman ja vuotuisen toimintakertomuksen laadinnan yhteydessä. |
| --- | --- |

(28)

eu-LISAn hallintoneuvoston olisi perustettava ohjelman hallintoneuvosto, jonka toimeksianto, kokoonpano ja organisatoriset näkökohdat määritellään yksityiskohtaisesti tässä asetuksessa. Ohjelman hallintoneuvoston olisi huolehdittava yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan suunnittelu- ja kehitysvaiheen asianmukaisesta hallinnoinnista. On myös tarpeen määritellä yksityiskohtaisesti eu-LISAn perustaman neuvoa-antavan ryhmän toimeksianto, kokoonpano ja organisatoriset näkökohdat, jotta voidaan hankkia yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaan liittyvää asiantuntemusta erityisesti eu-LISAn vuotuisen työohjelman ja vuotuisen toimintakertomuksen laadinnan yhteydessä.

| (29) | Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat pääsyä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle, ja tarvittavat suojatoimet. Yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijalle tai hallinnoijille olisi annettava tehtäväksi hallinnoida yksittäisten yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilojen käyttöoikeuksia. Niiden vastuulla olisi oltava hallinnoida yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien pääsyä yhteisen tutkintaryhmän toimintavaiheessa ja toiminnan jälkeisessä vaiheessa asiaankuuluvan yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen pohjalta. Yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijien olisi voitava siirtää tekniset ja hallinnolliset tehtävänsä yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristölle lukuun ottamatta kolmansien maiden tai kansainvälisten oikeusviranomaisten edustajien lähettämien tietojen tarkistamista. |
| --- | --- |

(29)

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat pääsyä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle, ja tarvittavat suojatoimet. Yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijalle tai hallinnoijille olisi annettava tehtäväksi hallinnoida yksittäisten yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilojen käyttöoikeuksia. Niiden vastuulla olisi oltava hallinnoida yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien pääsyä yhteisen tutkintaryhmän toimintavaiheessa ja toiminnan jälkeisessä vaiheessa asiaankuuluvan yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen pohjalta. Yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijien olisi voitava siirtää tekniset ja hallinnolliset tehtävänsä yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristölle lukuun ottamatta kolmansien maiden tai kansainvälisten oikeusviranomaisten edustajien lähettämien tietojen tarkistamista.

| (30) | Kun otetaan huomioon yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien kesken vaihdettavien operatiivisten tietojen arkaluonteisuus, yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan olisi varmistettava turvallisuuden korkea taso. eu-LISAn olisi toteutettava kaikki tarvittavat tekniset ja organisatoriset toimenpiteet varmistaakseen tietojenvaihdon turvallisuuden käyttämällä vahvoja läpisalausalgoritmeja siirrettävien tai lepäävien tietojen salaamiseksi. |
| --- | --- |

(30)

Kun otetaan huomioon yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien kesken vaihdettavien operatiivisten tietojen arkaluonteisuus, yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan olisi varmistettava turvallisuuden korkea taso. eu-LISAn olisi toteutettava kaikki tarvittavat tekniset ja organisatoriset toimenpiteet varmistaakseen tietojenvaihdon turvallisuuden käyttämällä vahvoja läpisalausalgoritmeja siirrettävien tai lepäävien tietojen salaamiseksi.

| (31) | Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt jäsenvaltioiden, eu-LISAn, Eurojustin, Europolin, EPPOn, OLAFin ja muiden toimivaltaisten unionin elinten ja laitosten vastuusta tämän asetuksen vastaisista toimista aiheutuvien aineellisten tai aineettomien vahinkojen osalta. Kolmansia maita ja kansainvälisiä oikeusviranomaisia koskevat vastuulausekkeet aineellisten tai aineettomien vahinkojen osalta olisi sisällytettävä asiaankuuluviin yhteistä tutkintaryhmää koskeviin sopimuksiin. |
| --- | --- |

(31)

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt jäsenvaltioiden, eu-LISAn, Eurojustin, Europolin, EPPOn, OLAFin ja muiden toimivaltaisten unionin elinten ja laitosten vastuusta tämän asetuksen vastaisista toimista aiheutuvien aineellisten tai aineettomien vahinkojen osalta. Kolmansia maita ja kansainvälisiä oikeusviranomaisia koskevat vastuulausekkeet aineellisten tai aineettomien vahinkojen osalta olisi sisällytettävä asiaankuuluviin yhteistä tutkintaryhmää koskeviin sopimuksiin.

| (32) | Tässä asetuksessa säädetään sekä operatiivisia että muita kuin operatiivisia tietoja koskevista erityisistä tietosuojasäännöksistä. Kyseisiä tietosuojasäännöksiä tarvitaan nykyisten tietosuojajärjestelyjen täydentämiseksi sekä tietosuojan, tietoturvan ja asianomaisten henkilöiden perusoikeuksien suojan riittävän yleisen tason varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(32)

Tässä asetuksessa säädetään sekä operatiivisia että muita kuin operatiivisia tietoja koskevista erityisistä tietosuojasäännöksistä. Kyseisiä tietosuojasäännöksiä tarvitaan nykyisten tietosuojajärjestelyjen täydentämiseksi sekä tietosuojan, tietoturvan ja asianomaisten henkilöiden perusoikeuksien suojan riittävän yleisen tason varmistamiseksi.

| (33) | Tämän asetuksen mukaisessa henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava henkilötietojen suojaa koskevaa unionin lainsäädäntökehystä. Direktiiviä (EU) 2016/680 sovelletaan toimivaltaisten kansallisten viranomaisten suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten, mukaan lukien yleiseen turvallisuuteen kohdistuvilta uhkilta suojelua ja tällaisten uhkien ehkäisyä varten. Unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamaan tietojenkäsittelyyn sovelletaan tämän asetuksen yhteydessä asetusta (EU) 2018/1725. Tätä varten olisi varmistettava asianmukaiset tietosuojatakeet. |
| --- | --- |

(33)

Tämän asetuksen mukaisessa henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava henkilötietojen suojaa koskevaa unionin lainsäädäntökehystä. Direktiiviä (EU) 2016/680 sovelletaan toimivaltaisten kansallisten viranomaisten suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten, mukaan lukien yleiseen turvallisuuteen kohdistuvilta uhkilta suojelua ja tällaisten uhkien ehkäisyä varten. Unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamaan tietojenkäsittelyyn sovelletaan tämän asetuksen yhteydessä asetusta (EU) 2018/1725. Tätä varten olisi varmistettava asianmukaiset tietosuojatakeet.

| (34) | Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen kansallisen viranomaisen ja tapauksen mukaan Eurojustin, Europolin, EPPOn, OLAFin tai minkä tahansa muun toimivaltaisen unionin elimen tai laitoksen olisi oltava erikseen vastuussa operatiivisten henkilötietojen käsittelystä, kun ne käyttävät yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa. Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjiä olisi pidettävä asetuksessa (EU) 2018/1725 tarkoitettuina yhteisrekisterinpitäjinä muiden kuin operatiivisten henkilötietojen käsittelyssä. |
| --- | --- |

(34)

Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen kansallisen viranomaisen ja tapauksen mukaan Eurojustin, Europolin, EPPOn, OLAFin tai minkä tahansa muun toimivaltaisen unionin elimen tai laitoksen olisi oltava erikseen vastuussa operatiivisten henkilötietojen käsittelystä, kun ne käyttävät yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa. Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjiä olisi pidettävä asetuksessa (EU) 2018/1725 tarkoitettuina yhteisrekisterinpitäjinä muiden kuin operatiivisten henkilötietojen käsittelyssä.

| (35) | Asiaankuuluvan yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen mukaisesti yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilojen hallinnoijien olisi voitava myöntää pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan kolmansien maiden sellaisten toimivaltaisten viranomaisten edustajille, jotka ovat yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen osapuolia, tai yhteiseen tutkintaryhmään osallistuvien kansainvälisten oikeusviranomaisten edustajille. Yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen yhteydessä tapahtuva henkilötietojen siirto kolmansiin maihin tai kyseistä tarkoitusta varten kansainvälisiksi järjestöiksi katsottaville kansainvälisille oikeusviranomaisille edellyttää, että direktiivin (EU) 2016/680 V luvun säännöksiä noudatetaan. Operatiivisten tietojen vaihto kolmansien maiden tai kansainvälisten oikeusviranomaisten kanssa olisi rajoitettava niihin tietoihin, jotka tarvitaan välttämättä asiaankuuluvan yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen tarkoitusten täyttämiseksi. |
| --- | --- |

(35)

Asiaankuuluvan yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen mukaisesti yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilojen hallinnoijien olisi voitava myöntää pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan kolmansien maiden sellaisten toimivaltaisten viranomaisten edustajille, jotka ovat yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen osapuolia, tai yhteiseen tutkintaryhmään osallistuvien kansainvälisten oikeusviranomaisten edustajille. Yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen yhteydessä tapahtuva henkilötietojen siirto kolmansiin maihin tai kyseistä tarkoitusta varten kansainvälisiksi järjestöiksi katsottaville kansainvälisille oikeusviranomaisille edellyttää, että direktiivin (EU) 2016/680 V luvun säännöksiä noudatetaan. Operatiivisten tietojen vaihto kolmansien maiden tai kansainvälisten oikeusviranomaisten kanssa olisi rajoitettava niihin tietoihin, jotka tarvitaan välttämättä asiaankuuluvan yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen tarkoitusten täyttämiseksi.

| (36) | Jos yhteisellä tutkintaryhmällä on useita yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijia, yksi näistä olisi nimettävä asiaankuuluvassa yhteistä tutkintaryhmää koskevassa sopimuksessa rekisterinpitäjäksi kolmansien maiden tai kansainvälisten oikeusviranomaisten edustajien alustalle lähettämien tietojen osalta ennen kuin yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötila, jossa on mukana kolmansia maita tai kansainvälisten oikeusviranomaisten edustajia, luodaan. |
| --- | --- |

(36)

Jos yhteisellä tutkintaryhmällä on useita yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijia, yksi näistä olisi nimettävä asiaankuuluvassa yhteistä tutkintaryhmää koskevassa sopimuksessa rekisterinpitäjäksi kolmansien maiden tai kansainvälisten oikeusviranomaisten edustajien alustalle lähettämien tietojen osalta ennen kuin yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötila, jossa on mukana kolmansia maita tai kansainvälisten oikeusviranomaisten edustajia, luodaan.

| (37) | eu-LISAn olisi varmistettava, että keskitetyn tietojärjestelmän käyttö ja kaikki keskitetyn tietojärjestelmän tietojenkäsittelytoimet kirjataan lokiin, jotta voidaan valvoa tietojen eheyttä ja turvallisuutta ja tietojenkäsittelyn laillisuutta sekä suorittaa omavalvontaa. eu-LISAlla ei olisi oltava pääsyä yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötiloihin tallennettuihin operatiivisiin ja muihin kuin operatiivisiin tietoihin. |
| --- | --- |

(37)

eu-LISAn olisi varmistettava, että keskitetyn tietojärjestelmän käyttö ja kaikki keskitetyn tietojärjestelmän tietojenkäsittelytoimet kirjataan lokiin, jotta voidaan valvoa tietojen eheyttä ja turvallisuutta ja tietojenkäsittelyn laillisuutta sekä suorittaa omavalvontaa. eu-LISAlla ei olisi oltava pääsyä yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötiloihin tallennettuihin operatiivisiin ja muihin kuin operatiivisiin tietoihin.

| (38) | Tässä asetuksessa asetetaan eu-LISAlle raportointivelvoitteita, jotka koskevat yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kehittämistä ja toimintaa suunnitteluun, teknisiin tuotoksiin, kustannustehokkuuteen, turvallisuuteen ja palvelun laatuun liittyvien tavoitteiden kannalta. Lisäksi komission olisi tehtävä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustasta yleisarviointi, jossa otetaan huomioon tämän asetuksen tavoitteet sekä yksittäisiä yhteisiä tutkintaryhmiä koskevien arviointien koostetut tulokset, viimeistään kahden vuoden kuluttua yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönotosta ja sen jälkeen neljän vuoden välein. |
| --- | --- |

(38)

Tässä asetuksessa asetetaan eu-LISAlle raportointivelvoitteita, jotka koskevat yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kehittämistä ja toimintaa suunnitteluun, teknisiin tuotoksiin, kustannustehokkuuteen, turvallisuuteen ja palvelun laatuun liittyvien tavoitteiden kannalta. Lisäksi komission olisi tehtävä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustasta yleisarviointi, jossa otetaan huomioon tämän asetuksen tavoitteet sekä yksittäisiä yhteisiä tutkintaryhmiä koskevien arviointien koostetut tulokset, viimeistään kahden vuoden kuluttua yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönotosta ja sen jälkeen neljän vuoden välein.

| (39) | Vaikka yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan perustamisen ja ylläpitämisen kustannukset sekä Eurojustin tukitehtävä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönoton jälkeen olisi katettava unionin talousarviosta, kunkin jäsenvaltion sekä Eurojustin, Europolin, EPPOn, OLAFin ja kaikkien muiden unionin toimivaltaisten elinten ja laitosten olisi vastattava omista yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käytöstä aiheutuvista kustannuksistaan. |
| --- | --- |

(39)

Vaikka yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan perustamisen ja ylläpitämisen kustannukset sekä Eurojustin tukitehtävä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönoton jälkeen olisi katettava unionin talousarviosta, kunkin jäsenvaltion sekä Eurojustin, Europolin, EPPOn, OLAFin ja kaikkien muiden unionin toimivaltaisten elinten ja laitosten olisi vastattava omista yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käytöstä aiheutuvista kustannuksistaan.

| (40) | Jotta voidaan vahvistaa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle yhdenmukaiset teknisen kehitykset edellytykset ja yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (14) mukaisesti. |
| --- | --- |

(40)

Jotta voidaan vahvistaa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle yhdenmukaiset teknisen kehitykset edellytykset ja yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (14) mukaisesti.

| (41) | Komission olisi hyväksyttävä mahdollisimman pian tämän asetuksen voimaantulopäivän jälkeen asiaankuuluvat täytäntöönpanosäädökset, jotka ovat tarpeen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan teknisen kehittämisen kannalta. |
| --- | --- |

(41)

Komission olisi hyväksyttävä mahdollisimman pian tämän asetuksen voimaantulopäivän jälkeen asiaankuuluvat täytäntöönpanosäädökset, jotka ovat tarpeen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan teknisen kehittämisen kannalta.

| (42) | Komission olisi määritettävä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönottopäivä sen jälkeen, kun yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan tekniseen kehittämiseen tarvittavat täytäntöönpanosäädökset on hyväksytty ja eu-LISA on testannut kattavasti yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa jäsenvaltioiden ollessa mukana testauksessa. |
| --- | --- |

(42)

Komission olisi määritettävä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönottopäivä sen jälkeen, kun yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan tekniseen kehittämiseen tarvittavat täytäntöönpanosäädökset on hyväksytty ja eu-LISA on testannut kattavasti yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa jäsenvaltioiden ollessa mukana testauksessa.

| (43) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on tuloksellisen ja tehokkaan yhteistyön, viestinnän ja tietojen ja todisteiden vaihdon mahdollistaminen yhteisten tutkintaryhmien jäsenten, kansainvälisten oikeusviranomaisten edustajien, Eurojustin, Europolin, OLAFin ja muiden toimivaltaisten unionin elinten ja laitosten välillä, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla vahvistamalla yhteiset säännöt. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(43)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on tuloksellisen ja tehokkaan yhteistyön, viestinnän ja tietojen ja todisteiden vaihdon mahdollistaminen yhteisten tutkintaryhmien jäsenten, kansainvälisten oikeusviranomaisten edustajien, Eurojustin, Europolin, OLAFin ja muiden toimivaltaisten unionin elinten ja laitosten välillä, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla vahvistamalla yhteiset säännöt. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi.

| (44) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. |
| --- | --- |

(44)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan.

| (45) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 3 artiklan mukaisesti Irlanti on 7 päivänä huhtikuuta 2022 päivätyllä kirjeellä ilmoittanut haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja soveltamiseen. |
| --- | --- |

(45)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 3 artiklan mukaisesti Irlanti on 7 päivänä huhtikuuta 2022 päivätyllä kirjeellä ilmoittanut haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

| (46) | Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu asetuksen (EU) 2018/1725 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja hän on antanut virallisia huomautuksia 25 päivänä tammikuuta 2022, |
| --- | --- |

(46)

Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu asetuksen (EU) 2018/1725 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja hän on antanut virallisia huomautuksia 25 päivänä tammikuuta 2022,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

Tällä asetuksella

| a) | perustetaan vapaaehtoisesti käytettävä tietotekninen alusta, jäljempänä ’yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta’, jolla helpotetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan mukaisesti keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä tehdyn yleissopimuksen 13 artiklan tai puitepäätöksen 2002/465/YOS nojalla perustettuihin yhteisiin tutkintaryhmiin osallistuvien toimivaltaisten viranomaisten yhteistyötä; |
| --- | --- |

a)

perustetaan vapaaehtoisesti käytettävä tietotekninen alusta, jäljempänä ’yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta’, jolla helpotetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan mukaisesti keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä tehdyn yleissopimuksen 13 artiklan tai puitepäätöksen 2002/465/YOS nojalla perustettuihin yhteisiin tutkintaryhmiin osallistuvien toimivaltaisten viranomaisten yhteistyötä;

| b) | vahvistetaan tehtävien jakoa koskevat säännöt yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien ja yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kehittämisestä ja ylläpidosta vastaavan viraston välillä; |
| --- | --- |

b)

vahvistetaan tehtävien jakoa koskevat säännöt yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien ja yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kehittämisestä ja ylläpidosta vastaavan viraston välillä;

| c) | vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjille voidaan myöntää pääsy yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle; |
| --- | --- |

c)

vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjille voidaan myöntää pääsy yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle;

| d) | säädetään erityisistä tietosuojasäännöksistä, joita tarvitaan nykyisten tietosuojajärjestelyjen täydentämiseksi sekä tietosuojan, tietoturvan ja asianomaisten henkilöiden perusoikeuksien suojan riittävän yleisen tason varmistamiseksi. |
| --- | --- |

d)

säädetään erityisistä tietosuojasäännöksistä, joita tarvitaan nykyisten tietosuojajärjestelyjen täydentämiseksi sekä tietosuojan, tietoturvan ja asianomaisten henkilöiden perusoikeuksien suojan riittävän yleisen tason varmistamiseksi.

2 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä asetusta sovelletaan yhteisen tutkintaryhmän yhteydessä tapahtuvaan tietojen, myös henkilötietojen, käsittelyyn. Tähän sisältyvät operatiivisten tietojen ja muiden kuin operatiivisten tietojen vaihto ja tallentaminen.

2.   Tätä asetusta sovelletaan yhteisen tutkintaryhmän toimintavaiheeseen ja toiminnan jälkeiseen vaiheeseen alkaen siitä, kun asiaankuuluva yhteistä tutkintaryhmää koskeva sopimus on allekirjoitettu, siihen saakka, kun kyseisen yhteisen tutkintaryhmän kaikki operatiiviset tiedot ja muut kuin operatiiviset tiedot on poistettu keskitetystä tietojärjestelmästä.

3.   Tällä asetuksella ei muuteta yhteisten tutkintaryhmien perustamista, toimintaa tai arviointia koskevia voimassa olevia säännöksiä, eikä se vaikuta niihin muulla tavoin.

3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’keskitetyllä tietojärjestelmällä’ keskitettyä tietoteknistä järjestelmää, jossa yhteisiin tutkintaryhmiin liittyviä tietoja tallennetaan ja käsitellään; |
| --- | --- |

1)

’keskitetyllä tietojärjestelmällä’ keskitettyä tietoteknistä järjestelmää, jossa yhteisiin tutkintaryhmiin liittyviä tietoja tallennetaan ja käsitellään;

| 2) | ’viestintäohjelmistolla’ ohjelmistoa, joka helpottaa tiedostojen ja viestien vaihtoa teksti-, ääni-, kuva- tai videomuodossa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien välillä; |
| --- | --- |

2)

’viestintäohjelmistolla’ ohjelmistoa, joka helpottaa tiedostojen ja viestien vaihtoa teksti-, ääni-, kuva- tai videomuodossa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien välillä;

| 3) | ’toimivaltaisilla viranomaisilla’ jäsenvaltioiden viranomaisia, jotka ovat toimivaltaisia olemaan osa yhteistä tutkintaryhmää, joka on perustettu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan mukaisesti keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä tehdyn yleissopimuksen 13 artiklan ja puitepäätöksen 2002/465/YOS 1 artiklan mukaisesti, EPPOa sen toimiessa sille asetuksen (EU) 2017/1939 22, 23 ja 25 artiklassa säädetyn toimivallan mukaisesti sekä kolmannen maan toimivaltaisia viranomaisia, jos ne ovat yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen osapuolia täydentävän oikeusperustan nojalla; |
| --- | --- |

3)

’toimivaltaisilla viranomaisilla’ jäsenvaltioiden viranomaisia, jotka ovat toimivaltaisia olemaan osa yhteistä tutkintaryhmää, joka on perustettu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan mukaisesti keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä tehdyn yleissopimuksen 13 artiklan ja puitepäätöksen 2002/465/YOS 1 artiklan mukaisesti, EPPOa sen toimiessa sille asetuksen (EU) 2017/1939 22, 23 ja 25 artiklassa säädetyn toimivallan mukaisesti sekä kolmannen maan toimivaltaisia viranomaisia, jos ne ovat yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen osapuolia täydentävän oikeusperustan nojalla;

| 4) | ’yhteisen tutkintaryhmän jäsenillä’ toimivaltaisten viranomaisten edustajia; |
| --- | --- |

4)

’yhteisen tutkintaryhmän jäsenillä’ toimivaltaisten viranomaisten edustajia;

| 5) | ’yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjillä’ yhteisen tutkintaryhmän jäseniä, Eurojustia, Europolia, OLAFia ja muita toimivaltaisia unionin elimiä ja laitoksia tai yhteiseen tutkintaryhmään osallistuvan kansainvälisen oikeusviranomaisen edustajia; |
| --- | --- |

5)

’yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjillä’ yhteisen tutkintaryhmän jäseniä, Eurojustia, Europolia, OLAFia ja muita toimivaltaisia unionin elimiä ja laitoksia tai yhteiseen tutkintaryhmään osallistuvan kansainvälisen oikeusviranomaisen edustajia;

| 6) | ’kansainvälisellä oikeusviranomaisella’ kansainvälistä elintä, tuomioistuinta tai mekanismia, joka on perustettu koko kansainvälistä yhteisöä koskevia vakavia rikoksia, kuten joukkotuhontarikoksia, rikoksia ihmisyyttä vastaan, sotarikoksia ja niihin liittyviä rikoksia, jotka vaikuttavat kansainväliseen rauhaan ja turvallisuuteen, koskevia tutkinta- ja syytetoimia varten; |
| --- | --- |

6)

’kansainvälisellä oikeusviranomaisella’ kansainvälistä elintä, tuomioistuinta tai mekanismia, joka on perustettu koko kansainvälistä yhteisöä koskevia vakavia rikoksia, kuten joukkotuhontarikoksia, rikoksia ihmisyyttä vastaan, sotarikoksia ja niihin liittyviä rikoksia, jotka vaikuttavat kansainväliseen rauhaan ja turvallisuuteen, koskevia tutkinta- ja syytetoimia varten;

| 7) | ’yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilalla’ kullekin yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalla isännöidylle yhteiselle tutkintaryhmälle luotavaa yksittäistä erillistä tilaa; |
| --- | --- |

7)

’yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilalla’ kullekin yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalla isännöidylle yhteiselle tutkintaryhmälle luotavaa yksittäistä erillistä tilaa;

| 8) | ’yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijalla’ yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilasta vastaavaa jäsenvaltion yhteisen tutkintaryhmän jäsentä tai EPPOn yhteisen tutkintaryhmän jäsentä, joka nimetään yhteistä tutkintaryhmää koskevassa sopimuksessa; |
| --- | --- |

8)

’yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijalla’ yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilasta vastaavaa jäsenvaltion yhteisen tutkintaryhmän jäsentä tai EPPOn yhteisen tutkintaryhmän jäsentä, joka nimetään yhteistä tutkintaryhmää koskevassa sopimuksessa;

| 9) | ’operatiivisilla tiedoilla’ tietoja ja todisteita, joita yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta käsittelee yhteisen tutkintaryhmän toimintavaiheen aikana rajatylittävien tutkintatoimien tukemiseksi ja syytetoimien tukemiseksi; |
| --- | --- |

9)

’operatiivisilla tiedoilla’ tietoja ja todisteita, joita yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta käsittelee yhteisen tutkintaryhmän toimintavaiheen aikana rajatylittävien tutkintatoimien tukemiseksi ja syytetoimien tukemiseksi;

| 10) | ’muilla kuin operatiivisilla tiedoilla’ hallinnollisia tietoja, joita yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta käsittelee erityisesti yhteisen tutkintaryhmän hallinnoinnin ja yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien yhteistyön helpottamiseksi. |
| --- | --- |

10)

’muilla kuin operatiivisilla tiedoilla’ hallinnollisia tietoja, joita yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta käsittelee erityisesti yhteisen tutkintaryhmän hallinnoinnin ja yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien yhteistyön helpottamiseksi.

4 artikla

Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan tekninen rakenne

Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta koostuu

| a) | keskitetystä tietojärjestelmästä, joka mahdollistaa tietojen keskitetyn tallentamisen väliaikaisesti; |
| --- | --- |

a)

keskitetystä tietojärjestelmästä, joka mahdollistaa tietojen keskitetyn tallentamisen väliaikaisesti;

| b) | viestintäohjelmistosta, joka mahdollistaa viestintätietojen turvallisen paikallisen tallentamisen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien laitteisiin; |
| --- | --- |

b)

viestintäohjelmistosta, joka mahdollistaa viestintätietojen turvallisen paikallisen tallentamisen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien laitteisiin;

| c) | yhteydestä keskitetyn tietojärjestelmän ja yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristön hallinnoimien, yhteisten tutkintaryhmien toimintaa tukevien asiaankuuluvien tietoteknisten välineiden välillä. |
| --- | --- |

c)

yhteydestä keskitetyn tietojärjestelmän ja yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristön hallinnoimien, yhteisten tutkintaryhmien toimintaa tukevien asiaankuuluvien tietoteknisten välineiden välillä.

eu-LISA ylläpitää keskitettyä tietojärjestelmää teknisissä toimipaikoissaan.

5 artikla

Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan tarkoitus

Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan tarkoituksena on helpottaa

| a) | yhteisen tutkintaryhmän koordinointia ja hallinnointia yhteisen tutkintaryhmän hallinto- ja rahoitusprosesseja tukevien toimintojen avulla; |
| --- | --- |

a)

yhteisen tutkintaryhmän koordinointia ja hallinnointia yhteisen tutkintaryhmän hallinto- ja rahoitusprosesseja tukevien toimintojen avulla;

| b) | operatiivisten tietojen, myös suurten tiedostojen, nopeaa ja turvallista vaihtamista ja väliaikaista tallentamista lähetys- ja lataustoiminnon avulla; |
| --- | --- |

b)

operatiivisten tietojen, myös suurten tiedostojen, nopeaa ja turvallista vaihtamista ja väliaikaista tallentamista lähetys- ja lataustoiminnon avulla;

| c) | turvallista viestintää toiminnolla, joka kattaa pikaviestinnän, verkkojuttelun sekä äänineuvottelut ja videoneuvottelut; |
| --- | --- |

c)

turvallista viestintää toiminnolla, joka kattaa pikaviestinnän, verkkojuttelun sekä äänineuvottelut ja videoneuvottelut;

| d) | todisteiden vaihdon jäljitettävyyttä kehittyneellä loki- ja seurantamekanismilla, jonka avulla voidaan seurata kaikkia yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kautta vaihdettuja todisteita, mukaan lukien niihin pääsy ja niiden käsittely; |
| --- | --- |

d)

todisteiden vaihdon jäljitettävyyttä kehittyneellä loki- ja seurantamekanismilla, jonka avulla voidaan seurata kaikkia yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kautta vaihdettuja todisteita, mukaan lukien niihin pääsy ja niiden käsittely;

| e) | yhteisen tutkintaryhmän arviointia erityisen yhteistyöhön perustuvan arviointiprosessin avulla. |
| --- | --- |

e)

yhteisen tutkintaryhmän arviointia erityisen yhteistyöhön perustuvan arviointiprosessin avulla.

II LUKU

KEHITTÄMINEN JA OPERATIIVINEN HALLINNOINTI

6 artikla

Komission hyväksymät täytäntöönpanosäädökset

Komissio hyväksyy mahdollisimman pian 7 päivän kesäkuuta 2023 jälkeen täytäntöönpanosäädökset, jotka ovat tarpeen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan teknisen kehittämisen kannalta, ja erityisesti seuraavia seikkoja koskevat täytäntöönpanosäädökset:

| a) | luettelo yhteisen tutkintaryhmän koordinoinnissa ja hallinnoinnissa tarvittavista toiminnoista, mukaan lukien muiden kuin operatiivisten tietojen konekääntäminen; |
| --- | --- |

a)

luettelo yhteisen tutkintaryhmän koordinoinnissa ja hallinnoinnissa tarvittavista toiminnoista, mukaan lukien muiden kuin operatiivisten tietojen konekääntäminen;

| b) | luettelo turvallisen viestinnän edellyttämistä toiminnoista; |
| --- | --- |

b)

luettelo turvallisen viestinnän edellyttämistä toiminnoista;

| c) | 4 artiklan ensimmäisen kohdan c alakohdassa tarkoitetun yhteyden toiminnalliset eritelmät; |
| --- | --- |

c)

4 artiklan ensimmäisen kohdan c alakohdassa tarkoitetun yhteyden toiminnalliset eritelmät;

| d) | 19 artiklassa tarkoitettu turvallisuus; |
| --- | --- |

d)

19 artiklassa tarkoitettu turvallisuus;

| e) | 25 artiklassa tarkoitetut tekniset lokitiedot; |
| --- | --- |

e)

25 artiklassa tarkoitetut tekniset lokitiedot;

| f) | 26 artiklassa tarkoitetut tilastot ja tiedot; |
| --- | --- |

f)

26 artiklassa tarkoitetut tilastot ja tiedot;

| g) | yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan suorituskyky- ja saatavuusvaatimukset. |
| --- | --- |

g)

yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan suorituskyky- ja saatavuusvaatimukset.

Tämän artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

7 artikla

eu-LISAn velvollisuudet

1.   eu-LISA laatii yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan fyysistä arkkitehtuuria koskevan suunnitelman, mukaan lukien sen tekniset eritelmät ja kehittäminen, 6 artiklassa tarkoitettujen täytäntöönpanosäädösten perusteella. Sen hallintoneuvosto hyväksyy kyseisen suunnitelman saatuaan komission myönteisen lausunnon.

2.   eu-LISA vastaa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kehittämisestä sisäänrakennetun ja oletusarvoisen tietosuojan periaatteen mukaisesti. Tällainen kehittäminen koostuu teknisten eritelmien laatimisesta ja täytäntöönpanosta, testauksesta ja hankkeen yleisestä koordinoinnista.

3.   eu-LISA asettaa viestintäohjelmiston yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien saataville.

4.   eu-LISA kehittää ja toteuttaa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan mahdollisimman pian 7 päivän kesäkuuta 2023 jälkeen ja sen jälkeen, kun 6 artiklassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset on hyväksytty.

5.   eu-LISA varmistaa, että yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan toiminta on tämän asetuksen ja tämän asetuksen 6 artiklassa tarkoitettujen täytäntöönpanosäädösten mukaista sekä asetuksen (EU) 2018/1725 mukaista.

6.   eu-LISA vastaa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan operatiivisesta hallinnoinnista. Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan operatiivinen hallinnointi koostuu kaikista tehtävistä, joita tarvitaan yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan toiminnan ylläpitämiseksi tämän asetuksen mukaisesti, ja erityisesti ylläpitotyöstä ja teknisestä kehittämisestä, joita tarvitaan sen varmistamiseksi, että yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta toimii tyydyttävällä tasolla teknisten eritelmien mukaisesti.

7.   eu-LISA huolehtii yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan teknistä käyttöä koskevan koulutuksen järjestämisestä yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristölle, myös tarjoamalla koulutusmateriaalia.

8.   eu-LISA perustaa tukipalvelun sille ilmoitettujen teknisten poikkeamien vaikutusten oikea-aikaiseksi lieventämiseksi.

9.   eu-LISA tekee jatkuvasti parannuksia ja lisää uusia toimintoja yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaan niiden tietojen perusteella, joita se saa 12 artiklassa tarkoitetulta neuvoa-antavalta ryhmältä, sekä 10 artiklan e alakohdassa tarkoitetun yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristön vuosikertomuksen perusteella.

10.   eu-LISAlla ei ole pääsyä yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötiloihin tallennettuihin operatiivisiin ja muihin kuin operatiivisiin tietoihin.

11.   Rajoittamatta neuvoston asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (15) vahvistettujen Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 17 artiklan soveltamista eu-LISA soveltaa asianmukaisia vaitiolovelvollisuutta tai muita vastaavia salassapitovelvollisuutta koskevia sääntöjä kaikkiin niihin henkilöstönsä jäseniin, joiden tehtävänä on käsitellä keskitettyyn tietojärjestelmään tallennettuja tietoja. Kyseinen salassapitovelvollisuus jatkuu vielä senkin jälkeen, kun tällaiset henkilöstön jäsenet jättävät virkansa tai toimensa tai heidän tehtäviensä hoito on päättynyt.

8 artikla

Jäsenvaltioiden velvollisuudet

1.   Kunkin jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat tekniset järjestelyt, jotta sen toimivaltaiset viranomaiset voivat päästä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle tämän asetuksen mukaisesti.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjillä on pääsy yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristön 10 artiklan c alakohdan mukaisesti tarjoamaan koulutukseen tai vastaavaan kansallisella tasolla tarjottavaan koulutukseen. Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjät ovat täysin tietoisia unionin oikeuden mukaisista tietosuojavaatimuksista.

9 artikla

Unionin toimivaltaisten elinten ja laitosten velvollisuudet

1.   Eurojust, Europol, EPPO, OLAF ja muut toimivaltaiset unionin elimet ja laitokset toteuttavat tarvittavat tekniset järjestelyt, jotta ne voivat saada pääsyn yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle.

2.   Eurojust vastaa 4 artiklan ensimmäisen kohdan c alakohdassa tarkoitetun yhteyden muodostamiseksi tarvittavasta järjestelmiensä teknisestä mukauttamisesta.

10 artikla

Yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristön velvollisuudet

Yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristön on tuettava yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan toimintaa seuraavilla toimenpiteillä:

| a) | hallinnollisen, oikeudellisen ja teknisen tuen tarjoaminen yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijan tai hallinnoijien pyynnöstä yksittäisen yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilojen luomiseen ja käyttöoikeuksien hallintaan 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

hallinnollisen, oikeudellisen ja teknisen tuen tarjoaminen yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijan tai hallinnoijien pyynnöstä yksittäisen yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilojen luomiseen ja käyttöoikeuksien hallintaan 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

| b) | päivittäisen ohjauksen, toiminnallisen tuen ja avun tarjoaminen toimijoille yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan ja sen toimintojen käytössä; |
| --- | --- |

b)

päivittäisen ohjauksen, toiminnallisen tuen ja avun tarjoaminen toimijoille yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan ja sen toimintojen käytössä;

| c) | yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjille tarkoitettujen koulutusten suunnittelu ja tarjoaminen, ja siten yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käytön helpottaminen; |
| --- | --- |

c)

yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjille tarkoitettujen koulutusten suunnittelu ja tarjoaminen, ja siten yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käytön helpottaminen;

| d) | rikosasioita koskevan rajatylittävän yhteistyön kulttuurin edistäminen unionissa lisäämällä tietoisuutta ja edistämällä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöä alan toimijoiden keskuudessa; |
| --- | --- |

d)

rikosasioita koskevan rajatylittävän yhteistyön kulttuurin edistäminen unionissa lisäämällä tietoisuutta ja edistämällä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöä alan toimijoiden keskuudessa;

| e) | eu-LISAn pitäminen ajan tasalla järjestelmän toiminnallisista lisävaatimuksista yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönoton jälkeen toimittamalla vuotuinen kertomus yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan mahdollisista parannuksista ja uusista toiminnoista sen palautteen perustella, jota se kerää yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjiltä kyseisen yhteistyöalustan käytöstä käytännössä. |
| --- | --- |

e)

eu-LISAn pitäminen ajan tasalla järjestelmän toiminnallisista lisävaatimuksista yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönoton jälkeen toimittamalla vuotuinen kertomus yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan mahdollisista parannuksista ja uusista toiminnoista sen palautteen perustella, jota se kerää yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjiltä kyseisen yhteistyöalustan käytöstä käytännössä.

11 artikla

Ohjelman hallintoneuvosto

1.   eu-LISAn hallintoneuvosto perustaa ohjelman hallintoneuvoston ennen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan suunnittelu- ja kehitysvaihetta kyseisen vaiheen keston ajaksi.

2.   Ohjelman hallintoneuvostossa on kymmenen jäsentä seuraavasti:

| a) | eu-LISAn hallintoneuvoston nimittämät kahdeksan jäsentä; |
| --- | --- |

a)

eu-LISAn hallintoneuvoston nimittämät kahdeksan jäsentä;

| b) | 12 artiklassa tarkoitetun neuvoa-antavan ryhmän puheenjohtaja; |
| --- | --- |

b)

12 artiklassa tarkoitetun neuvoa-antavan ryhmän puheenjohtaja;

| c) | yksi komission nimittämä jäsen. |
| --- | --- |

c)

yksi komission nimittämä jäsen.

3.   eu-LISAn hallintoneuvosto varmistaa, että sen ohjelman hallintoneuvostoon nimittämillä jäsenillä on tarvittava kokemus ja asiantuntemus oikeusviranomaisia tukevien tietojärjestelmien kehittämisestä ja hallinnoimisesta.

4.   eu-LISA osallistuu ohjelman hallintoneuvoston työskentelyyn. Tätä varten eu-LISAn edustajat osallistuvat ohjelman hallintoneuvoston kokouksiin raportoidakseen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan suunnittelu- ja kehitystyöstä ja muusta siihen liittyvästä työstä ja toiminnasta.

5.   Ohjelman hallintoneuvosto kokoontuu vähintään joka kolmas kuukausi ja tarvittaessa useammin. Se varmistaa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan suunnittelu- ja kehittämisvaiheen asianmukaisen hallinnoinnin. Ohjelman hallintoneuvosto toimittaa eu-LISAn hallintoneuvostolle säännöllisesti ja mahdollisuuksien mukaan kuukausittain kirjallisia raportteja yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan edistymisestä. Ohjelman hallintoneuvostolla ei ole päätöksentekovaltaa eikä valtuuksia edustaa eu-LISAn hallintoneuvoston jäseniä.

6.   Ohjelman hallintoneuvosto vahvistaa eu-LISAn hallintoneuvostoa kuullen työjärjestyksensä, johon sisältyvät erityisesti säännöt puheenjohtajuudesta, kokouspaikoista, kokousten valmistelusta, asiantuntijoiden hyväksymisestä kokouksiin sekä viestintäsuunnitelmista, joilla varmistetaan, että eu-LISAn hallintoneuvoston jäsenet, jotka eivät ole ohjelman hallintoneuvoston jäseniä, pysyvät täysin ajan tasalla.

7.   Ohjelman hallintoneuvoston puheenjohtajuutta hoitaa jokin jäsenvaltio.

8.   eu-LISA huolehtii ohjelman hallintoneuvoston sihteeristötehtävistä.

12 artikla

Neuvoa-antava ryhmä

1.   eu-LISA perustaa neuvoa-antavan ryhmän hankkiakseen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaan liittyvää asiantuntemusta erityisesti eu-LISA vuotuisen työohjelman ja vuotuisen toimintakertomuksen laadinnan yhteydessä sekä yksilöidäkseen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaan mahdollisesti tehtäviä parannuksia ja mahdollisesti lisättäviä uusia toimintoja.

2.   Neuvoa-antava ryhmä koostuu jäsenvaltioiden, komission ja yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristön edustajista. Sen puheenjohtajana toimii eu-LISA. Se

| a) | kokoontuu mahdollisuuksien mukaan vähintään kerran kuukaudessa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönottoon saakka ja sen jälkeen säännöllisesti; |
| --- | --- |

a)

kokoontuu mahdollisuuksien mukaan vähintään kerran kuukaudessa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönottoon saakka ja sen jälkeen säännöllisesti;

| b) | raportoi yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan suunnittelu- ja kehittämisvaiheen aikana ohjelman hallintoneuvostolle kunkin kokouksen jälkeen; |
| --- | --- |

b)

raportoi yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan suunnittelu- ja kehittämisvaiheen aikana ohjelman hallintoneuvostolle kunkin kokouksen jälkeen;

| c) | antaa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan suunnittelu- ja kehittämisvaiheen aikana teknistä asiantuntija-apua ohjelman hallintoneuvoston tehtävien tukemiseksi. |
| --- | --- |

c)

antaa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan suunnittelu- ja kehittämisvaiheen aikana teknistä asiantuntija-apua ohjelman hallintoneuvoston tehtävien tukemiseksi.

III LUKU

YHTEISEN TUTKINTARYHMÄN YHTEISTYÖTILOJEN LUOMINEN JA NIIHIN PÄÄSY

13 artikla

Yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilojen luominen

1.   Kun yhteistä tutkintaryhmää koskevassa sopimuksessa määrätään yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käytöstä tämän asetuksen mukaisesti, yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle on luotava kutakin yhteistä tutkintaryhmää varten yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötila.

2.   Asiaankuuluvassa yhteistä tutkintaryhmää koskevassa sopimuksessa on määrättävä, että jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja EPPOlle myönnetään pääsy asiaankuuluvaan yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan, ja siinä voidaan määrätä, että toimivaltaisille unionin elimille ja laitoksille, kolmansien maiden toimivaltaisille viranomaisille, jotka ovat allekirjoittaneet sopimuksen, ja kansainvälisten oikeusviranomaisten edustajille myönnetään pääsy kyseiseen yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan. Asiaankuuluvassa yhteistä tutkintaryhmää koskevassa sopimuksessa on määrättävä tällaista pääsyä koskevista säännöistä.

3.   Yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijan tai hallinnoijien on luotava asiaankuuluva yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötila eu-LISAn teknisen tuen avulla.

4.   Jos yhteisen tutkintaryhmän jäsenet päättävät yhteistä tutkintaryhmää koskevaa sopimusta allekirjoittaessaan olla käyttämättä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa mutta päättävät alkaa käyttää kyseistä yhteistyöalustaa asiaankuuluvan yhteisen tutkintaryhmän toiminnan kuluessa, yhteistä tutkintaryhmää koskevaa sopimusta on muutettava, jos siinä ei ole määrätty kyseisestä mahdollisuudesta, ja on sovellettava 1, 2 ja 3 kohtaa. Jos yhteisen tutkintaryhmän jäsenet päättävät yhteisen tutkintaryhmän toiminnan kuluessa lakata käyttämästä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa, asiaankuuluvaa yhteistä tutkintaryhmää koskevaa sopimusta on muutettava, jos kyseinen mahdollisuus ei ole jo sisältynyt kyseiseen yhteistä tutkintaryhmää koskevaan sopimukseen.

14 artikla

Yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijan nimeäminen ja rooli

1.   Jos yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käytöstä määrätään yhteistä tutkintaryhmää koskevassa sopimuksessa, kyseisessä yhteistä tutkintaryhmää koskevassa sopimuksessa on nimettävä yksi tai useampi yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoija jäsenvaltioiden yhteisen tutkintaryhmän jäsenten tai EPPOn yhteisen tutkintaryhmän jäsenen keskuudesta.

2.   Yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijan tai hallinnoijien on hallinnoitava yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien asiaankuuluvan yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan käyttöoikeuksia asiaankuuluvan yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen mukaisesti.

3.   Yhteistä tutkintaryhmää koskevassa sopimuksessa voidaan määrätä, että yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristöllä on pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan teknistä ja hallinnollista tukea varten sekä käyttöoikeuksien hallintaa koskevaa teknistä, oikeudellista ja hallinnollista tukea varten. Tällaisissa tilanteissa yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijan tai hallinnoijien on myönnettävä yhteisen tutkintaryhmän jäsenten sopiman mukaisesti yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristölle pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan.

15 artikla

Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja Euroopan syyttäjänviraston pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötiloihin

Asiaankuuluvan yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen mukaisesti yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijan tai hallinnoijien on myönnettävä kyseisessä yhteistä tutkintaryhmää koskevassa sopimuksessa nimetyille jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja EPPOlle, jos se on nimetty kyseisessä yhteistä tutkintaryhmää koskevassa sopimuksessa, pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan.

16 artikla

Toimivaltaisten unionin elinten ja laitosten pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötiloihin

Asiaankuuluvan yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen mukaisesti yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijan tai hallinnoijien on myönnettävä tarvittavassa määrin pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan

| a) | Eurojustille sen asetuksessa (EU) 2018/1727 vahvistettujen tehtävien täyttämiseksi; |
| --- | --- |

a)

Eurojustille sen asetuksessa (EU) 2018/1727 vahvistettujen tehtävien täyttämiseksi;

| b) | Europolille sen asetuksessa (EU) 2016/794 vahvistettujen tehtävien täyttämiseksi; |
| --- | --- |

b)

Europolille sen asetuksessa (EU) 2016/794 vahvistettujen tehtävien täyttämiseksi;

| c) | OLAFille sen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 vahvistettujen tehtävien täyttämiseksi (16); ja |
| --- | --- |

c)

OLAFille sen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 vahvistettujen tehtävien täyttämiseksi (16); ja

16

| d) | muille toimivaltaisille unionin elimille ja laitoksille niiden perustamissäädöksissä vahvistettujen tehtävien täyttämiseksi. |
| --- | --- |

d)

muille toimivaltaisille unionin elimille ja laitoksille niiden perustamissäädöksissä vahvistettujen tehtävien täyttämiseksi.

17 artikla

Kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötiloihin

1.   Asiaankuuluvan yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen mukaisesti ja 5 artiklassa lueteltuja tarkoituksia varten yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijan tai hallinnoijien on myönnettävä pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan kolmansien maiden toimivaltaisille viranomaisille, jotka ovat allekirjoittaneet kyseisen yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen.

2.   Kun jäsenvaltioiden yhteisen tutkintaryhmän jäsenet ja EPPOn osallistuessa asianomaiseen yhteiseen tutkintaryhmään EPPOn yhteisen tutkintaryhmän jäsen lähettävät operatiivisia tietoja yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan kolmannen maan ladattavaksi, asiaankuuluvan jäsenvaltioiden yhteisen tutkintaryhmän jäsenen tai EPPOn yhteisen tutkintaryhmän jäsenen on varmistettava, että niiden lähettämät tiedot on rajoitettu siihen, mikä on tarpeen asiaankuuluvan yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen soveltamiseksi, ja että kyseiset tiedot ovat siinä määrättyjen ehtojen mukaisia.

3.   Aina kun kolmas maa lähettää operatiivisia tietoja yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan, yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijan tai hallinnoijien on varmistettava, että tällaiset tiedot on rajoitettu siihen, mikä on tarpeen asiaankuuluvan yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen soveltamiseksi, ja että kyseiset tiedot ovat siinä määrättyjen ehtojen mukaisia, ennen kuin yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan muut käyttäjät voivat ladata kyseiset tiedot.

4.   Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että niiden suorittamat henkilötietojen siirrot sellaisiin kolmansiin maihin, joille on myönnetty pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan, toteutetaan ainoastaan, jos direktiivin (EU) 2016/680 V luvussa säädetyt edellytykset täyttyvät.

5.   Unionin elimet ja laitokset varmistavat, että niiden suorittamat henkilötietojen siirrot sellaisiin kolmansiin maihin, joille on myönnetty pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan, toteutetaan ainoastaan, jos asetuksen (EU) 2018/1725 IX luvussa säädetyt edellytykset täyttyvät, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sellaisten unionin elimiin ja laitoksiin sovellettavien tietosuojasääntöjen soveltamista, jotka on esitetty niiden perustamissäädöksissä, jos tällaisissa säännöissä asetetaan tietojen siirrolle erityisiä edellytyksiä.

6.   Kun EPPO toimii asetuksen (EU) 2017/1939 22, 23 ja 25 artiklassa säädetyn toimivaltansa mukaisesti, se varmistaa, että sen suorittamat henkilötietojen siirrot sellaisiin kolmansiin maihin, joille on myönnetty pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan, toteutetaan ainoastaan, jos kyseisen asetuksen 80–84 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

18 artikla

Yhteiseen tutkintaryhmään osallistuvien kansainvälisten oikeusviranomaisten edustajien pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötiloihin

1.   Yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijan tai hallinnoijien on 5 artiklassa lueteltuja tarkoituksia varten myönnettävä pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan kansainvälisten oikeusviranomaisten edustajille, jotka osallistuvat asiaankuuluvaan yhteiseen tutkintaryhmään, jos siitä määrätään yhteistä tutkintaryhmää koskevassa sopimuksessa.

2.   Yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijan tai hallinnoijien on tarkastettava ja varmistettava, että operatiivisten tietojen vaihto sellaisten kansainvälisten oikeusviranomaisten edustajien kanssa, joille on myönnetty pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan, rajoitetaan siihen, mikä on tarpeen asiaankuuluvan yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen soveltamiseksi, ja että kyseiset tiedot ovat siinä määrättyjen ehtojen mukaisia.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden suorittamat henkilötietojen siirrot kansainvälisten oikeusviranomaisten edustajille, joille on myönnetty pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan, toteutetaan ainoastaan, jos direktiivin (EU) 2016/680 V luvussa säädetyt edellytykset täyttyvät.

4.   Unionin elimet ja laitokset varmistavat, että niiden suorittamat henkilötietojen siirrot kansainvälisten oikeusviranomaisten edustajille, joille on myönnetty pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan, toteutetaan ainoastaan, jos asetuksen (EU) 2018/1725 IX luvussa säädetyt edellytykset täyttyvät, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sellaisten unionin elimiin ja laitoksiin sovellettavien tietosuojasääntöjen soveltamista, jotka on esitetty niiden perustamissäädöksissä, jos tällaisissa säännöissä asetetaan tietojen siirrolle erityisiä edellytyksiä.

IV LUKU

TURVALLISUUS JA VASTUU

19 artikla

Turvallisuus

1.   eu-LISA toteuttaa tarvittavat tekniset ja organisatoriset toimenpiteet varmistaakseen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kyberturvallisuuden ja yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalla olevien tietojen tietoturvan korkean tason erityisesti keskitettyyn tietojärjestelmään tallennettujen operatiivisten ja muiden kuin operatiivisten tietojen luottamuksellisuuden ja eheyden varmistamiseksi.

2.   eu-LISA estää luvattoman pääsyn yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle ja varmistaa, että henkilöillä, joilla on yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöoikeus, on pääsy ainoastaan tietoihin, joita heidän käyttöoikeutensa koskee.

3.   Tämän artiklan 1 ja 2 kohdan soveltamiseksi eu-LISA hyväksyy turvallisuussuunnitelman sekä toiminnan jatkuvuus- ja palautumissuunnitelman sen varmistamiseksi, että keskitetyn tietojärjestelmän toiminta voidaan keskeytyksen sattuessa palauttaa. eu-LISA määrittää työjärjestelyn Euroopan parlamentin, Eurooppa-neuvoston, Euroopan unionin neuvoston, Euroopan komission, Euroopan unionin tuomioistuimen, Euroopan keskuspankin, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen, Euroopan ulkosuhdehallinnon, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean, Euroopan alueiden komitean ja Euroopan investointipankin välisellä järjestelyllä unionin toimielinten, elinten ja virastojen tietotekniikan kriisiryhmän organisaatiosta ja toiminnasta perustetun unionin toimielinten, elinten ja laitosten tietotekniikan kriisiryhmän (CERT-EU) (17) kanssa. Hyväksyessään kyseisen turvallisuussuunnitelman eu-LISA ottaa huomioon tämän asetuksen 12 artiklassa tarkoitetussa neuvoa-antavassa ryhmässä mukana olevien turvallisuusasiantuntijoiden mahdolliset suositukset.

4.   eu-LISA valvoo kaikkien tässä artiklassa kuvattujen toimien tehokkuutta ja toteuttaa tarvittavat sisäiseen valvontaan ja tarkastuksiin liittyvät organisatoriset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tätä asetusta noudatetaan.

20 artikla

Vastuu

1.   Jos jokin jäsenvaltio, Eurojust, Europol, EPPO, OLAF tai jokin muu toimivaltainen unionin elin tai laitos ei ole noudattanut tämän asetuksen mukaisia velvoitteitaan ja sen seurauksena aiheuttaa vahinkoa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle, kyseinen jäsenvaltio, Eurojust, Europol, EPPO, OLAF tai muu toimivaltainen unionin elin tai laitos on vastuussa tällaisesta vahingosta paitsi jos ja siltä osin kuin eu-LISA on jättänyt toteuttamatta kohtuulliset toimenpiteet vahingon syntymisen ehkäisemiseksi tai sen vaikutusten rajoittamiseksi mahdollisimman vähiin.

2.   Jäsenvaltiota vastaan nostettuihin vahingonkorvauskanteisiin, jotka koskevat 1 kohdassa tarkoitettua vahinkoa, sovelletaan kyseisen jäsenvaltion lainsäädäntöä. Eurojustia, Europolia, EPPOa, OLAFia tai muuta toimivaltaista unionin elintä tai laitosta vastaan nostettuihin vahingonkorvauskanteisiin, jotka koskevat tällaista vahinkoa, sovelletaan kyseisten elinten perustamissäädöksiä.

V LUKU

TIETOSUOJA

21 artikla

Operatiivisten tietojen säilytysaika

1.   Kunkin yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan operatiiviset tiedot on säilytettävä keskitetyssä tietojärjestelmässä niin kauan kuin se on tarpeen, jotta kaikki yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan asiaankuuluvat käyttäjät voivat saattaa tietojen lataamisen päätökseen. Säilytysaika saa olla enintään neljä viikkoa päivästä, jona tällaiset tiedot lähetettiin yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle.

2.   Heti kun kaikki yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan suunnitellut käyttäjät ovat saattaneet tietojen lataamisen päätökseen tai viimeistään 1 kohdassa tarkoitetun säilytysajan päätyttyä tiedot on poistettava automaattisesti ja pysyvästi keskitetystä tietojärjestelmästä.

22 artikla

Muiden kuin operatiivisten tietojen säilytysaika

1.   Jos suunnitellaan yhteisen tutkintaryhmän arviointia, kutakin yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaa koskevat muut kuin operatiiviset tiedot on säilytettävä keskitetyssä tietojärjestelmässä, kunnes asiaankuuluva yhteisen tutkintaryhmän arviointi on saatu päätökseen. Säilytysaika saa olla enintään viisi vuotta päivästä, jona tällaiset tiedot tallennettiin yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle.

2.   Jos päätetään olla suorittamatta arviointia yhteisen tutkintaryhmän toiminnan päättyessä tai viimeistään 1 kohdassa tarkoitetun säilytysajan päätyttyä, tiedot on poistettava automaattisesti keskitetystä tietojärjestelmästä.

23 artikla

Rekisterinpitäjä ja tietojen käsittelijä

1.   Kukin jäsenvaltion toimivaltainen kansallinen viranomainen ja tapauksen mukaan Eurojust, Europol, EPPO, OLAF tai mikä tahansa muu toimivaltainen unionin elin tai laitos katsotaan rekisterinpitäjiksi sovellettavien unionin tietosuojasääntöjen mukaisesti tämän asetuksen mukaisessa operatiivisten henkilötietojen käsittelyssä.

2.   Kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten tai kansainvälisten oikeusviranomaisten edustajien yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle lähettämien tietojen osalta yksi yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijista on nimettävä asiaankuuluvassa yhteistä tutkintaryhmää koskevassa sopimuksessa rekisterinpitäjäksi, kun on kyse henkilötiedoista, joita vaihdetaan yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalla ja tallennetaan sille.

Kolmansilta mailta tai kansainvälisiltä oikeusviranomaisilta peräisin olevia tietoja ei saa lähettää ennen rekisterinpitäjän nimeämistä.

3.   eu-LISA katsotaan asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti tietojen käsittelijäksi, kun on kyse henkilötiedoista, joita vaihdetaan yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalla ja tallennetaan sille.

4.   Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjät ovat asetuksen (EU) 2018/1725 28 artiklassa tarkoitettuja yhteisrekisterinpitäjiä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalla olevien muiden kuin operatiivisten henkilötietojen käsittelyn osalta.

24 artikla

Henkilötietojen käsittelyn tarkoitus

1.   Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle tallennettuja tietoja saa käsitellä ainoastaan seuraavia tarkoituksia varten:

| a) | operatiivisten tietojen vaihto yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien välillä siihen tarkoitukseen, jota varten asiaankuuluva yhteinen tutkintaryhmä on perustettu; |
| --- | --- |

a)

operatiivisten tietojen vaihto yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien välillä siihen tarkoitukseen, jota varten asiaankuuluva yhteinen tutkintaryhmä on perustettu;

| b) | muiden kuin operatiivisten tietojen vaihto yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien välillä asiaankuuluvan yhteisen tutkintaryhmän hallinnointia varten. |
| --- | --- |

b)

muiden kuin operatiivisten tietojen vaihto yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien välillä asiaankuuluvan yhteisen tutkintaryhmän hallinnointia varten.

2.   Pääsy yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle on rajoitettava jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten, Eurojustin, Europolin, EPPOn OLAFin ja muiden toimivaltaisten unionin elinten tai laitosten asianmukaisesti valtuutettuun henkilöstöön tai kansainvälisten oikeusviranomaisten edustajiin siinä määrin kuin se on tarpeen niiden tehtävien suorittamiseksi 1 kohdassa tarkoitettujen tarkoitusten mukaisesti ja siihen, mikä on ehdottomasti tarpeellista ja oikeassa suhteessa asetettuihin tavoitteisiin nähden.

25 artikla

Tekniset lokitiedot

1.   eu-LISA varmistaa, että kaikki keskitetyn tietojärjestelmän käyttö ja kaikki keskitetyn tietojärjestelmän tietojenkäsittelytoimet kirjataan teknisiin lokitietoihin 2 kohdan mukaisesti.

2.   Teknisistä lokitiedoista on käytävä ilmi

| a) | keskitetyn tietojärjestelmän käytön päivämäärä, aikavyöhyke ja tarkka kellonaika; |
| --- | --- |

a)

keskitetyn tietojärjestelmän käytön päivämäärä, aikavyöhyke ja tarkka kellonaika;

| b) | kunkin yksittäisen keskitettyä tietojärjestelmää käyttäneen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjän tunnus; |
| --- | --- |

b)

kunkin yksittäisen keskitettyä tietojärjestelmää käyttäneen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjän tunnus;

| c) | yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kunkin yksittäisen käyttäjän kunkin käsittelytapahtuman päivämäärä, aikavyöhyke ja kellonaika; |
| --- | --- |

c)

yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kunkin yksittäisen käyttäjän kunkin käsittelytapahtuman päivämäärä, aikavyöhyke ja kellonaika;

| d) | yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kunkin yksittäisen käyttäjän suorittama käsittelytapahtuma. |
| --- | --- |

d)

yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kunkin yksittäisen käyttäjän suorittama käsittelytapahtuma.

Tekniset lokitiedot on suojattava asianmukaisilla teknisillä toimenpiteillä niiden muuttamisen ja luvattoman käytön estämiseksi. Tekniset lokitiedot on säilytettävä kolmen vuoden ajan tai pidempään, sen mukaan, mikä on tarpeen meneillään olevien valvontamenettelyjen saattamiseksi päätökseen.

3.   eu-LISA antaa pyynnöstä tekniset lokitiedot niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten saataville, jotka osallistuivat kyseiseen yhteiseen tutkintaryhmään, ilman aiheetonta viivästystä.

4.   Tietojen käsittelyn laillisuuden valvonnasta vastaavilla kansallisilla valvontaviranomaisilla on toimivaltansa rajoissa ja tehtäviensä hoitamiseksi oltava pyynnöstä pääsy teknisiin lokitietoihin.

5.   Euroopan tietosuojavaltuutetulla on toimivaltansa rajoissa ja asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisten valvontatehtäviensä hoitamiseksi oltava pyynnöstä pääsy teknisiin lokitietoihin.

VI LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

26 artikla

Seuranta ja arviointi

1.   eu-LISA vahvistaa menettelyt, joiden avulla yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kehittämistä voidaan seurata suunnittelua ja kustannuksia koskevien tavoitteiden valossa ja joiden avulla yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan toimintaa voidaan seurata teknisiä tuotoksia, kustannustehokkuutta, käytettävyyttä, turvallisuutta ja palvelun laatua koskevien tavoitteiden valossa.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen menettelyjen on mahdollistettava säännöllisten teknisten tilastojen laatiminen seurantaa varten ja edistettävä yleisarvioinnin laatimista yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustasta.

3.   Jos on olemassa riski, että kehittämisprosessi viivästyy merkittävästi, eu-LISA ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle mahdollisimman pian viivästyksen syyt, sen ajalliset ja rahoitukseen liittyvät vaikutukset sekä toimet, joita se aikoo toteuttaa tilanteen korjaamiseksi.

4.   Kun yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kehittäminen on saatu päätökseen, eu-LISA toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa selvitetään, miten erityisesti suunnitteluun ja kustannuksiin liittyvät tavoitteet on saavutettu, ja perustellaan mahdolliset poikkeavuudet.

5.   Jos yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaan tehdään tekninen päivitys, joka voisi aiheuttaa huomattavia kustannuksia, eu-LISA ilmoittaa asiasta Euroopan parlamentille ja neuvostolle ennen päivityksen tekemistä.

6.   Viimeistään kahden vuoden kuluttua yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönotosta

| a) | eu-LISA toimittaa komissiolle kertomuksen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan teknisestä toiminnasta, sen muut kuin arkaluonteiset turvallisuusnäkökohdat mukaan lukien, ja asettaa kyseisen kertomuksen julkisesti saataville; |
| --- | --- |

a)

eu-LISA toimittaa komissiolle kertomuksen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan teknisestä toiminnasta, sen muut kuin arkaluonteiset turvallisuusnäkökohdat mukaan lukien, ja asettaa kyseisen kertomuksen julkisesti saataville;

| b) | komissio tekee a alakohdassa tarkoitetun kertomuksen perusteella yleisarvioinnin yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustasta ja toimittaa yleisarviointia koskevan kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- |

b)

komissio tekee a alakohdassa tarkoitetun kertomuksen perusteella yleisarvioinnin yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustasta ja toimittaa yleisarviointia koskevan kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

eu-LISA toimittaa ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetun kertomuksen toimittamisen jälkeen joka vuosi komissiolle kertomuksen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan teknisestä toiminnasta, sen muut kuin arkaluonteiset turvallisuusnäkökohdat mukaan lukien, ja asettaa kyseisen kertomuksen julkisesti saataville.

Joka neljäs vuosi ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun yleisarviointia koskevan kertomuksen toimittamisen jälkeen ja eu-LISAn toisen alakohdan mukaisesti toimittamien kertomusten perusteella komissio tekee yleisarvioinnin yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustasta ja toimittaa yleisarviointia koskevan kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

7.   Komissio toimittaa 18 kuukauden kuluessa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönotosta Europolia ja 12 artiklassa tarkoitettua neuvoa-antavaa ryhmää kuultuaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan ja SIENA-sovelluksen välisen mahdollisen yhteyden tarpeellisuutta, toteutettavuutta, soveltuvuutta ja kustannustehokkuutta. Kyseiseen kertomukseen sisällytetään myös edellytykset, tekniset eritelmät ja menettelyt, jotka varmistavat turvallisen ja tehokkaan yhteyden. Kyseiseen kertomukseen liitetään tarpeen mukaan tarvittavat lainsäädäntöehdotukset, joihin voi sisältyä se, että komissiolle siirretään valta hyväksyä teknisiä eritelmiä tällaista yhteyttä varten.

8.   Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset, Eurojust, Europol, EPPO, OLAF ja muut toimivaltaiset unionin elimet ja laitokset toimittavat eu-LISAlle ja komissiolle tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetun kertomuksen ja tämän artiklan 6 kohdassa tarkoitetun komission yleisarviointia koskevan kertomuksen laatimiseksi tarvittavat tiedot. Lisäksi ne toimittavat yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristölle 10 artiklan e kohdassa tarkoitetun vuosikertomuksen laatimiseksi tarvittavat tiedot. Tämän kohdan ensimmäisessä ja toisessa virkkeessä tarkoitetut tiedot eivät saa vaarantaa toimintatapoja, eikä niihin saa sisältyä tietoja, jotka paljastavat lähteitä, henkilöstön jäsenten nimiä tai tutkimuksia.

9.   eu-LISA antaa komissiolle 6 kohdassa tarkoitetun yleisarvioinnin laatimiseen tarvittavat tiedot.

27 artikla

Kustannukset

Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan perustamiseen ja toimintaan liittyvät kustannukset katetaan unionin yleisestä talousarviosta.

28 artikla

Käyttöönotto

1.   Komissio määrittää yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönottopäivän, kun se on vakuuttunut siitä, että seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | 6 artiklan a–g alakohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset on hyväksytty; |
| --- | --- |

a)

6 artiklan a–g alakohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset on hyväksytty;

| b) | eu-LISA on suorittanut onnistuneesti yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kattavan testauksen, jossa jäsenvaltiot ovat mukana, käyttäen anonyymia testiaineistoa. |
| --- | --- |

b)

eu-LISA on suorittanut onnistuneesti yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kattavan testauksen, jossa jäsenvaltiot ovat mukana, käyttäen anonyymia testiaineistoa.

Kyseisen päivän on joka tapauksessa oltava viimeistään 7 päivä joulukuuta 2025.

2.   Kun komissio on määrittänyt yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönottopäivän 1 kohdan mukaisesti, se ilmoittaa siitä jäsenvaltioille, Eurojustille, Europolille, EPPOlle ja OLAFille. Se ilmoittaa asiasta myös Euroopan parlamentille.

3.   Komission päätös, jolla määritetään 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönottopäivä, julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4.   Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien on aloitettava yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttö komission 1 kohdan mukaisesti määrittämästä käyttöönottopäivästä alkaen.

29 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

3.   Jos komitea ei anna lausuntoa, komissio ei hyväksy ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi, ja tuolloin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa.

30 artikla

Asetuksen (EU) 2018/1726 muuttaminen

Muutetaan asetus (EU) 2018/1726 seuraavasti:

| 1) | lisätään 1 artiklaan kohta seuraavasti:

  ”4 b.   Virasto vastaa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kehittämisestä ja operatiivisesta hallinnoinnista, tekniset muutokset mukaan luettuna”; |
| --- | --- |

1)

lisätään 1 artiklaan kohta seuraavasti:

”4 b.   Virasto vastaa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kehittämisestä ja operatiivisesta hallinnoinnista, tekniset muutokset mukaan luettuna”;

| 2) | lisätään artikla seuraavasti:

  ”8 c artikla
  Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaan liittyvät tehtävät
  Virasto huolehtii yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan osalta seuraavista tehtävistä:






  a) | tehtävät, jotka sille on annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2023/969 (*1); |
| --- | --- | --- |

2)

lisätään artikla seuraavasti:

”8 c artikla

Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaan liittyvät tehtävät

Virasto huolehtii yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan osalta seuraavista tehtävistä:

a)

tehtävät, jotka sille on annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2023/969 (*1);

| b) | yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristölle järjestettävään, yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan teknistä käyttöä koskevaan koulutukseen liittyvät tehtävät, mukaan lukien koulutusmateriaalin tarjoaminen. |
| --- | --- |

b)

yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristölle järjestettävään, yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan teknistä käyttöä koskevaan koulutukseen liittyvät tehtävät, mukaan lukien koulutusmateriaalin tarjoaminen.

(*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2023/969, annettu 10 päivänä toukokuuta 2023, yhteisten tutkintaryhmien toimintaa tukevan yhteistyöalustan perustamisesta ja asetuksen (EU) 2018/1726 muuttamisesta (EUVL L 132, 17.5.2023, s. 1).”;"

*1

| 3) | korvataan 14 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Virasto seuraa SIS II-, VIS-, Eurodac-, EES- ja ETIAS-järjestelmien, DubliNetin, ECRIS-TCN-järjestelmän, e-CODEX-järjestelmän, yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan ja muiden 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisen hallinnoinnin kannalta merkityksellisen tutkimustoiminnan kehitystä.”
  ; |
| --- | --- |

3)

korvataan 14 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Virasto seuraa SIS II-, VIS-, Eurodac-, EES- ja ETIAS-järjestelmien, DubliNetin, ECRIS-TCN-järjestelmän, e-CODEX-järjestelmän, yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan ja muiden 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisen hallinnoinnin kannalta merkityksellisen tutkimustoiminnan kehitystä.”

| 4) | lisätään 19 artiklan 1 kohdan ff alakohtaan alakohta seuraavasti:






  ”viii) | yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta asetuksen (EU) 2023/969 26 artiklan 6 kohdan mukaisesti;”; |
| --- | --- | --- |

4)

lisätään 19 artiklan 1 kohdan ff alakohtaan alakohta seuraavasti:

”viii)

yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta asetuksen (EU) 2023/969 26 artiklan 6 kohdan mukaisesti;”;

| 5) | lisätään 27 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:






  ”dd) | yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan neuvoa-antava ryhmä;”. |
| --- | --- | --- |

5)

lisätään 27 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”dd)

yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan neuvoa-antava ryhmä;”.

31 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.

Tehty Strasbourgissa 10 päivänä toukokuuta 2023.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ROSWALL

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 30. maaliskuuta 2023 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 24. huhtikuuta 2023.

1

(2)  
  EYVL C 197, 12.7.2000, s. 3.

2

(3)  Neuvoston puitepäätös 2002/465/YOS, tehty 13 päivänä kesäkuuta 2002, yhteisistä tutkintaryhmistä (EYVL L 162, 20.6.2002, s. 1).

3

(4)  ETS nro 182.

4

(5)  
  EUVL L 181, 19.7.2003, s. 34.

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1727, annettu 14 päivänä marraskuuta 2018, Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virastosta (Eurojust) ja neuvoston päätöksen 2002/187/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 138).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/838, annettu 30 päivänä toukokuuta 2022, asetuksen (EU) 2018/1727 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse joukkotuhontaa, ihmisyyttä vastaan tehtyjä rikoksia, sotarikoksia ja niiden liitännäisrikoksia koskevien todisteiden säilyttämisestä, analysoinnista ja tallentamisesta Eurojustissa (EUVL L 148, 31.5.2022, s. 1).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/794, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) sekä neuvoston päätösten 2009/371/YOS, 2009/934/YOS, 2009/935/YOS, 2009/936/YOS ja 2009/968/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta (EUVL L 135, 24.5.2016, s. 53).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1726, annettu 14 päivänä marraskuuta 2018, vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavasta Euroopan unionin virastosta (eu-LISA) sekä asetuksen (EY) N:o 1987/2006 ja neuvoston päätöksen 2007/533/YOS muuttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1077/2011 kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 99).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/680, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 89).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

11

(12)  Neuvoston asetus (EU) 2017/1939, annettu 12 päivänä lokakuuta 2017, tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa (EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1).

12

(13)  Komission päätös 1999/352/EY, EHTY, Euratom, tehty 28 päivänä huhtikuuta 1999, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) perustamisesta (EYVL L 136, 31.5.1999, s. 20).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

14

(15)  
  EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1.

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

16

(17)  
  EUVL C 12, 13.1.2018, s. 1.

17

---

DIREKTIIVIT

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 132/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 132/21

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI (EU) 2023/970,

annettu 10 päivänä toukokuuta 2023,

miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisen lujittamisesta palkkauksen läpinäkyvyyden ja täytäntöönpanomekanismien avulla

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 157 artiklan 3 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta 18 päivänä joulukuuta 1979 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, jonka kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet, 11 artiklassa määrätään, että sopimusvaltioiden tulee ryhtyä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen muun muassa oikeuden samaan palkkaan siihen liittyvine etuuksineen ja samaan kohteluun samanarvoisessa työssä ja samaan kohteluun työn laatua arvioitaessa. |
| --- | --- |

(1)

Kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta 18 päivänä joulukuuta 1979 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, jonka kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet, 11 artiklassa määrätään, että sopimusvaltioiden tulee ryhtyä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen muun muassa oikeuden samaan palkkaan siihen liittyvine etuuksineen ja samaan kohteluun samanarvoisessa työssä ja samaan kohteluun työn laatua arvioitaessa.

| (2) | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa ja 3 artiklan 3 kohdassa oikeus naisten ja miesten tasa-arvoon määritellään yhdeksi unionin olennaisimmista arvoista. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa ja 3 artiklan 3 kohdassa oikeus naisten ja miesten tasa-arvoon määritellään yhdeksi unionin olennaisimmista arvoista.

| (3) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8 ja 10 artiklassa edellytetään, että unioni pyrkii kaikissa politiikoissaan ja toimissaan poistamaan eriarvoisuutta, edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa ja torjumaan sukupuoleen perustuvaa syrjintää. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8 ja 10 artiklassa edellytetään, että unioni pyrkii kaikissa politiikoissaan ja toimissaan poistamaan eriarvoisuutta, edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa ja torjumaan sukupuoleen perustuvaa syrjintää.

| (4) | SEUT 157 artiklan 1 kohdassa velvoitetaan jokainen jäsenvaltio huolehtimaan sen periaatteen noudattamisesta, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka. SEUT 157 artiklan 3 kohdassa määrätään, että unioni toteuttaa toimenpiteet, joilla varmistetaan miesten ja naisten tasa-arvoisten mahdollisuuksien ja tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltaminen työtä ja ammattia koskevissa kysymyksissä, mukaan lukien samasta tai samanarvoisesta työstä maksettavan saman palkan periaate, jäljempänä ’samapalkkaisuuden periaate’. |
| --- | --- |

(4)

SEUT 157 artiklan 1 kohdassa velvoitetaan jokainen jäsenvaltio huolehtimaan sen periaatteen noudattamisesta, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka. SEUT 157 artiklan 3 kohdassa määrätään, että unioni toteuttaa toimenpiteet, joilla varmistetaan miesten ja naisten tasa-arvoisten mahdollisuuksien ja tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltaminen työtä ja ammattia koskevissa kysymyksissä, mukaan lukien samasta tai samanarvoisesta työstä maksettavan saman palkan periaate, jäljempänä ’samapalkkaisuuden periaate’.

| (5) | Euroopan unionin tuomioistuin, jäljempänä ’unionin tuomioistuin’, on katsonut, ettei miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen soveltamisala voi rajoittua pelkästään syrjintään, joka johtuu kuulumisesta jompaankumpaan sukupuoleen (3). Kun otetaan huomioon direktiivin tarkoitus ja sillä suojattujen oikeuksien luonne, kyseisen periaatteen on katsottava koskevan myös syrjintää, joka perustuu sukupuolenvaihdokseen. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan unionin tuomioistuin, jäljempänä ’unionin tuomioistuin’, on katsonut, ettei miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen soveltamisala voi rajoittua pelkästään syrjintään, joka johtuu kuulumisesta jompaankumpaan sukupuoleen (3). Kun otetaan huomioon direktiivin tarkoitus ja sillä suojattujen oikeuksien luonne, kyseisen periaatteen on katsottava koskevan myös syrjintää, joka perustuu sukupuolenvaihdokseen.

| (6) | Joissakin jäsenvaltioissa henkilöiden on nykyisin mahdollista rekisteröityä oikeudellisesti kolmanneksi, usein neutraaliksi, sukupuoleksi. Tämä direktiivi ei vaikuta asiaa koskeviin kansallisiin sääntöihin, joilla tällainen tunnustaminen pannaan täytäntöön työhön ja palkkaan liittyvissä asioissa. |
| --- | --- |

(6)

Joissakin jäsenvaltioissa henkilöiden on nykyisin mahdollista rekisteröityä oikeudellisesti kolmanneksi, usein neutraaliksi, sukupuoleksi. Tämä direktiivi ei vaikuta asiaa koskeviin kansallisiin sääntöihin, joilla tällainen tunnustaminen pannaan täytäntöön työhön ja palkkaan liittyvissä asioissa.

| (7) | Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, 21 artiklassa kielletään kaikenlainen, muun muassa sukupuoleen perustuva syrjintä. Perusoikeuskirjan 23 artiklassa määrätään, että naisten ja miesten välinen tasa-arvo on varmistettava kaikilla aloilla, työelämä ja palkkaus mukaan lukien. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, 21 artiklassa kielletään kaikenlainen, muun muassa sukupuoleen perustuva syrjintä. Perusoikeuskirjan 23 artiklassa määrätään, että naisten ja miesten välinen tasa-arvo on varmistettava kaikilla aloilla, työelämä ja palkkaus mukaan lukien.

| (8) | Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 23 artiklassa todetaan muun muassa, että jokaisella on oikeus ilman minkäänlaista syrjintää samaan palkkaan samasta työstä, työpaikan vapaaseen valintaan, oikeudenmukaisiin ja tyydyttäviin työehtoihin ja kohtuulliseen palkkaan, joka turvaa ihmisarvon mukaisen toimeentulon. |
| --- | --- |

(8)

Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 23 artiklassa todetaan muun muassa, että jokaisella on oikeus ilman minkäänlaista syrjintää samaan palkkaan samasta työstä, työpaikan vapaaseen valintaan, oikeudenmukaisiin ja tyydyttäviin työehtoihin ja kohtuulliseen palkkaan, joka turvaa ihmisarvon mukaisen toimeentulon.

| (9) | Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat yhteisellä julistuksella vahvistaneet Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, jonka periaatteisiin kuuluvat naisten ja miesten yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet sekä oikeus samaan palkkaan samanarvoisesta työstä. |
| --- | --- |

(9)

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat yhteisellä julistuksella vahvistaneet Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, jonka periaatteisiin kuuluvat naisten ja miesten yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet sekä oikeus samaan palkkaan samanarvoisesta työstä.

| (10) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2006/54/EY (4) säädetään, että välitön tai välillinen sukupuoleen perustuva syrjintä samasta tai samanarvoisesta työstä maksettavaan korvaukseen vaikuttavissa tekijöissä ja ehdoissa on poistettava. Erityisesti silloin, kun palkka määritellään työtehtävien luokittelun mukaan, luokittelun tulee perustua samoihin sukupuolineutraaleihin arviointiperusteisiin, ja se olisi laadittava siten, että siihen ei sisälly sukupuoleen perustuvaa syrjintää. |
| --- | --- |

(10)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2006/54/EY (4) säädetään, että välitön tai välillinen sukupuoleen perustuva syrjintä samasta tai samanarvoisesta työstä maksettavaan korvaukseen vaikuttavissa tekijöissä ja ehdoissa on poistettava. Erityisesti silloin, kun palkka määritellään työtehtävien luokittelun mukaan, luokittelun tulee perustua samoihin sukupuolineutraaleihin arviointiperusteisiin, ja se olisi laadittava siten, että siihen ei sisälly sukupuoleen perustuvaa syrjintää.

| (11) | Vuonna 2020 asiaa koskevista direktiivin 2006/54/EY säännöksistä tehdyn arvioinnin mukaan samapalkkaisuuden periaatteen soveltamista hankaloittavat palkkajärjestelmien läpinäkyvyyden puute, samanarvoisen työn käsitettä koskeva oikeusvarmuuden puute ja palkkasyrjinnän uhrien kohtaamat menettelylliset esteet. Työntekijöillä ei ole riittävästi tietoa, jotta he voisivat nostaa samapalkkaisuutta koskevan kanteen menestyksellisesti, eikä etenkään tietoa samaa tai samanarvoista työtä tekevien työntekijäryhmien palkkatasosta. Arviointikertomuksen mukaan läpinäkyvyyden lisääminen auttaisi paljastamaan yrityksen tai organisaation palkkarakenteeseen sisältyvää sukupuolten eriarvoista kohtelua ja syrjintää. Sen ansiosta työntekijät, työnantajat ja työmarkkinaosapuolet voisivat myös ryhtyä asianmukaisiin toimiin samasta ja samanarvoisesta työstä maksettavaa samaa palkkaa koskevan oikeuden, jäljempänä ’samaa palkkaa koskeva oikeus’, soveltamisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(11)

Vuonna 2020 asiaa koskevista direktiivin 2006/54/EY säännöksistä tehdyn arvioinnin mukaan samapalkkaisuuden periaatteen soveltamista hankaloittavat palkkajärjestelmien läpinäkyvyyden puute, samanarvoisen työn käsitettä koskeva oikeusvarmuuden puute ja palkkasyrjinnän uhrien kohtaamat menettelylliset esteet. Työntekijöillä ei ole riittävästi tietoa, jotta he voisivat nostaa samapalkkaisuutta koskevan kanteen menestyksellisesti, eikä etenkään tietoa samaa tai samanarvoista työtä tekevien työntekijäryhmien palkkatasosta. Arviointikertomuksen mukaan läpinäkyvyyden lisääminen auttaisi paljastamaan yrityksen tai organisaation palkkarakenteeseen sisältyvää sukupuolten eriarvoista kohtelua ja syrjintää. Sen ansiosta työntekijät, työnantajat ja työmarkkinaosapuolet voisivat myös ryhtyä asianmukaisiin toimiin samasta ja samanarvoisesta työstä maksettavaa samaa palkkaa koskevan oikeuden, jäljempänä ’samaa palkkaa koskeva oikeus’, soveltamisen varmistamiseksi.

| (12) | Samaa palkkaa samasta tai samanarvoisesta työstä koskevan nykyisen kehyksen perusteellisen arvioinnin ja laaja-alaisen ja osallistavan kuulemisprosessin perusteella komission 5 päivänä maaliskuuta 2020 antamassa tiedonannossa ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” ilmoitettiin, että komissio aikoi ehdottaa palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevia sitovia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(12)

Samaa palkkaa samasta tai samanarvoisesta työstä koskevan nykyisen kehyksen perusteellisen arvioinnin ja laaja-alaisen ja osallistavan kuulemisprosessin perusteella komission 5 päivänä maaliskuuta 2020 antamassa tiedonannossa ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” ilmoitettiin, että komissio aikoi ehdottaa palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevia sitovia toimenpiteitä.

| (13) | Covid-19-pandemian taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset ovat vaikuttaneet suhteettoman kielteisesti naisiin ja sukupuolten tasa-arvoon, ja työpaikkojen menetykset ovat keskittyneet matalapalkkaisille naisvaltaisille aloille. Covid-19-pandemia on tuonut korostetusti esiin pääasiassa naisten tekemän työn jatkuvan rakenteellisen aliarvostuksen ja osoittanut naisten työn suuren sosioekonomisen arvon keskeisissä palveluissa, kuten terveydenhuollossa, siivoustyössä, lastenhoidossa, sosiaalihuollossa ja ikääntyneiden ja muiden aikuisten huollettavien palveluasumisessa, mikä on vahvassa ristiriidassa tämän työn näkyvyyden ja työlle annettavan tunnustuksen kanssa. |
| --- | --- |

(13)

Covid-19-pandemian taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset ovat vaikuttaneet suhteettoman kielteisesti naisiin ja sukupuolten tasa-arvoon, ja työpaikkojen menetykset ovat keskittyneet matalapalkkaisille naisvaltaisille aloille. Covid-19-pandemia on tuonut korostetusti esiin pääasiassa naisten tekemän työn jatkuvan rakenteellisen aliarvostuksen ja osoittanut naisten työn suuren sosioekonomisen arvon keskeisissä palveluissa, kuten terveydenhuollossa, siivoustyössä, lastenhoidossa, sosiaalihuollossa ja ikääntyneiden ja muiden aikuisten huollettavien palveluasumisessa, mikä on vahvassa ristiriidassa tämän työn näkyvyyden ja työlle annettavan tunnustuksen kanssa.

| (14) | Covid-19-pandemian vaikutukset lisäävät näin ollen entisestään sukupuolten eriarvoisuutta ja sukupuolten palkkaeroa, paitsi jos elpymistoimet ovat sukupuolisensitiivisiä. Kyseisten vaikutusten vuoksi on entistäkin kiireellisempää käsitellä samasta tai samanarvoisesta työstä maksettavaa samaa palkkaa koskevaa kysymystä. Samapalkkaisuuden periaatteen täytäntöönpanon vahvistaminen lisätoimenpiteillä on erityisen tärkeää sen varmistamiseksi, ettei palkkaeroihin puuttumisen saralla aikaansaatu edistys vaarannu. |
| --- | --- |

(14)

Covid-19-pandemian vaikutukset lisäävät näin ollen entisestään sukupuolten eriarvoisuutta ja sukupuolten palkkaeroa, paitsi jos elpymistoimet ovat sukupuolisensitiivisiä. Kyseisten vaikutusten vuoksi on entistäkin kiireellisempää käsitellä samasta tai samanarvoisesta työstä maksettavaa samaa palkkaa koskevaa kysymystä. Samapalkkaisuuden periaatteen täytäntöönpanon vahvistaminen lisätoimenpiteillä on erityisen tärkeää sen varmistamiseksi, ettei palkkaeroihin puuttumisen saralla aikaansaatu edistys vaarannu.

| (15) | Sukupuolten palkkaeroa on unionissa edelleen, vuonna 2020 se oli 13 prosenttia, se vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioiden välillä ja se on pienentynyt vain minimaalisesti viimeisten kymmenen vuoden aikana. Sukupuolten palkkaero johtuu monista tekijöistä, kuten sukupuolistereotypioista, työuralla etenemistä jatkuvasti jarruttavista ”lasikatoista” ja ”liimalattioista” sekä horisontaalisesta eriytymisestä, mukaan lukien naisten yliedustus matalapalkkaisissa palvelualan töissä, sekä hoitovastuun epätasaisesta jakautumisesta. Lisäksi sukupuolten palkkaero johtuu osittain välittömästä ja välillisestä sukupuoleen perustuvasta palkkasyrjinnästä. Kaikki nämä osatekijät ovat rakenteellisia esteitä, jotka muodostavat monimutkaisia haasteita laadukkaiden työpaikkojen ja saman palkan saamiselle samasta tai samanarvoisesta työstä ja joilla on pitkän aikavälin seurauksia, kuten eläke-ero ja köyhyyden naisistuminen. |
| --- | --- |

(15)

Sukupuolten palkkaeroa on unionissa edelleen, vuonna 2020 se oli 13 prosenttia, se vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioiden välillä ja se on pienentynyt vain minimaalisesti viimeisten kymmenen vuoden aikana. Sukupuolten palkkaero johtuu monista tekijöistä, kuten sukupuolistereotypioista, työuralla etenemistä jatkuvasti jarruttavista ”lasikatoista” ja ”liimalattioista” sekä horisontaalisesta eriytymisestä, mukaan lukien naisten yliedustus matalapalkkaisissa palvelualan töissä, sekä hoitovastuun epätasaisesta jakautumisesta. Lisäksi sukupuolten palkkaero johtuu osittain välittömästä ja välillisestä sukupuoleen perustuvasta palkkasyrjinnästä. Kaikki nämä osatekijät ovat rakenteellisia esteitä, jotka muodostavat monimutkaisia haasteita laadukkaiden työpaikkojen ja saman palkan saamiselle samasta tai samanarvoisesta työstä ja joilla on pitkän aikavälin seurauksia, kuten eläke-ero ja köyhyyden naisistuminen.

| (16) | Yleinen läpinäkyvyyden puute organisaatioiden palkkatasossa ylläpitää tilannetta, jossa sukupuoleen perustuva palkkasyrjintä ja epätasa-arvo voivat jäädä paljastumatta tai epäilyjä voi olla vaikea näyttää toteen. Siksi tarvitaan sitovia toimenpiteitä, joilla parannetaan palkkauksen läpinäkyvyyttä, kannustetaan organisaatioita tarkistamaan palkkarakenteitaan, jotta voidaan varmistaa, että naisille ja miehille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka, ja annetaan syrjinnän uhreille mahdollisuus käyttää samaa palkkaa koskevaa oikeuttaan. Tällaisia sitovia toimenpiteitä on tarpeen täydentää säännöksillä, jotka selkeyttävät olemassa olevia oikeudellisia käsitteitä, kuten palkan ja samanarvoisen työn käsitteitä, ja säädettävä toimenpiteistä, joilla parannetaan täytäntöönpanomekanismeja ja oikeussuojan saatavuutta. |
| --- | --- |

(16)

Yleinen läpinäkyvyyden puute organisaatioiden palkkatasossa ylläpitää tilannetta, jossa sukupuoleen perustuva palkkasyrjintä ja epätasa-arvo voivat jäädä paljastumatta tai epäilyjä voi olla vaikea näyttää toteen. Siksi tarvitaan sitovia toimenpiteitä, joilla parannetaan palkkauksen läpinäkyvyyttä, kannustetaan organisaatioita tarkistamaan palkkarakenteitaan, jotta voidaan varmistaa, että naisille ja miehille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka, ja annetaan syrjinnän uhreille mahdollisuus käyttää samaa palkkaa koskevaa oikeuttaan. Tällaisia sitovia toimenpiteitä on tarpeen täydentää säännöksillä, jotka selkeyttävät olemassa olevia oikeudellisia käsitteitä, kuten palkan ja samanarvoisen työn käsitteitä, ja säädettävä toimenpiteistä, joilla parannetaan täytäntöönpanomekanismeja ja oikeussuojan saatavuutta.

| (17) | Samapalkkaisuuden periaatteen soveltamista olisi tehostettava poistamalla välitön ja välillinen palkkasyrjintä. Tämä ei estä työnantajia maksamasta samaa tai samanarvoista työtä tekeville työntekijöille eri palkkaa objektiivisten, sukupuolineutraalien ja puolueettomien perusteiden, kuten suorituksen ja pätevyyden, perusteella. |
| --- | --- |

(17)

Samapalkkaisuuden periaatteen soveltamista olisi tehostettava poistamalla välitön ja välillinen palkkasyrjintä. Tämä ei estä työnantajia maksamasta samaa tai samanarvoista työtä tekeville työntekijöille eri palkkaa objektiivisten, sukupuolineutraalien ja puolueettomien perusteiden, kuten suorituksen ja pätevyyden, perusteella.

| (18) | Tätä direktiiviä olisi sovellettava kaikkiin työntekijöihin, myös osa-aikaisiin ja määräaikaisiin työntekijöihin ja henkilöihin, joilla on työsopimus tai työsuhde työvoiman vuokrausyritykseen, sekä johtotehtävissä oleviin työntekijöihin, joilla on kunkin jäsenvaltion voimassa olevassa lainsäädännössä tai voimassa olevissa työehtosopimuksissa ja/tai käytännöissä määritelty työsopimus tai työsuhde, unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö (5) huomioon ottaen. Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat myös asiaankuuluvat kriteerit täyttävät kotitaloustyöntekijät, tarvittaessa työhön kutsuttavat työntekijät, epäsäännöllisen työn tekijät, maksusitoumuksen perusteella työskentelevät työntekijät, alustatalouden työntekijät, suojatyössä olevat työntekijät, harjoittelijat ja oppisopimuskoulutuksessa olevat henkilöt. Työsuhteen olemassaolon määrittämisen olisi perustuttava työn tosiasialliseen suorittamiseen liittyviin tosiseikkoihin eikä osapuolten kuvaukseen suhteesta. |
| --- | --- |

(18)

Tätä direktiiviä olisi sovellettava kaikkiin työntekijöihin, myös osa-aikaisiin ja määräaikaisiin työntekijöihin ja henkilöihin, joilla on työsopimus tai työsuhde työvoiman vuokrausyritykseen, sekä johtotehtävissä oleviin työntekijöihin, joilla on kunkin jäsenvaltion voimassa olevassa lainsäädännössä tai voimassa olevissa työehtosopimuksissa ja/tai käytännöissä määritelty työsopimus tai työsuhde, unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö (5) huomioon ottaen. Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat myös asiaankuuluvat kriteerit täyttävät kotitaloustyöntekijät, tarvittaessa työhön kutsuttavat työntekijät, epäsäännöllisen työn tekijät, maksusitoumuksen perusteella työskentelevät työntekijät, alustatalouden työntekijät, suojatyössä olevat työntekijät, harjoittelijat ja oppisopimuskoulutuksessa olevat henkilöt. Työsuhteen olemassaolon määrittämisen olisi perustuttava työn tosiasialliseen suorittamiseen liittyviin tosiseikkoihin eikä osapuolten kuvaukseen suhteesta.

| (19) | Tärkeä tekijä palkkasyrjinnän poistamisessa on palkkauksen läpinäkyvyys ennen työsuhteen aloittamista. Tätä direktiiviä olisi sen vuoksi sovellettava myös työnhakijoihin. |
| --- | --- |

(19)

Tärkeä tekijä palkkasyrjinnän poistamisessa on palkkauksen läpinäkyvyys ennen työsuhteen aloittamista. Tätä direktiiviä olisi sen vuoksi sovellettava myös työnhakijoihin.

| (20) | Jotta voidaan poistaa esteitä, jotka estävät sukupuoleen perustuvan palkkasyrjinnän uhreja käyttämästä samaa palkkaa koskevaa oikeuttaan, ja opastaa työnantajia kyseisen oikeuden noudattamisen varmistamisessa, olisi selkeytettävä keskeisiä käsitteitä, jotka liittyvät samapalkkaisuuteen samasta tai samanarvoisesta työstä, kuten palkka ja samanarvoinen työ, unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti. Näin voitaisiin helpottaa kyseisten käsitteiden soveltamista erityisesti mikroyrityksissä sekä pienissä ja keskisuurissa yrityksissä. |
| --- | --- |

(20)

Jotta voidaan poistaa esteitä, jotka estävät sukupuoleen perustuvan palkkasyrjinnän uhreja käyttämästä samaa palkkaa koskevaa oikeuttaan, ja opastaa työnantajia kyseisen oikeuden noudattamisen varmistamisessa, olisi selkeytettävä keskeisiä käsitteitä, jotka liittyvät samapalkkaisuuteen samasta tai samanarvoisesta työstä, kuten palkka ja samanarvoinen työ, unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti. Näin voitaisiin helpottaa kyseisten käsitteiden soveltamista erityisesti mikroyrityksissä sekä pienissä ja keskisuurissa yrityksissä.

| (21) | Samapalkkaisuuden periaatetta olisi noudatettava palkkojen tai minkä tahansa muiden sellaisten korvausten osalta, jotka työntekijät saavat työnantajaltaan työsuhteensa vuoksi rahana tai luontoisetuna suoraan tai välillisesti. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (6) mukaisesti palkan käsitteen olisi sisällettävä palkan lisäksi myös palkan täydentävät tai muuttuvat erät. Täydentävinä tai muuttuvina erinä tavanomaisen perus- tai vähimmäispalkan lisäksi saadut etuudet, jotka työntekijä vastaanottaa välittömästi tai välillisesti, rahana tai luontoisedun muodossa, olisi otettava huomioon. Tällaisiin täydentäviin tai muuttuviin eriin voivat sisältyä muun muassa bonukset, ylityökorvaukset, matkaedut, asunto- ja ateriaedut, koulutuskorvaus, irtisanomiskorvaukset, lakisääteinen sairauspäiväraha, lakisääteinen korvaus ja ammatilliset lisäeläkkeet. ’Palkan’ käsitteen olisi sisällettävä kaikki lakisääteiset tai työehtosopimusten ja/tai kunkin jäsenvaltion käytännön mukaisesti maksettavat palkan osatekijät. |
| --- | --- |

(21)

Samapalkkaisuuden periaatetta olisi noudatettava palkkojen tai minkä tahansa muiden sellaisten korvausten osalta, jotka työntekijät saavat työnantajaltaan työsuhteensa vuoksi rahana tai luontoisetuna suoraan tai välillisesti. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (6) mukaisesti palkan käsitteen olisi sisällettävä palkan lisäksi myös palkan täydentävät tai muuttuvat erät. Täydentävinä tai muuttuvina erinä tavanomaisen perus- tai vähimmäispalkan lisäksi saadut etuudet, jotka työntekijä vastaanottaa välittömästi tai välillisesti, rahana tai luontoisedun muodossa, olisi otettava huomioon. Tällaisiin täydentäviin tai muuttuviin eriin voivat sisältyä muun muassa bonukset, ylityökorvaukset, matkaedut, asunto- ja ateriaedut, koulutuskorvaus, irtisanomiskorvaukset, lakisääteinen sairauspäiväraha, lakisääteinen korvaus ja ammatilliset lisäeläkkeet. ’Palkan’ käsitteen olisi sisällettävä kaikki lakisääteiset tai työehtosopimusten ja/tai kunkin jäsenvaltion käytännön mukaisesti maksettavat palkan osatekijät.

| (22) | Jotta varmistettaisiin tämän direktiivin edellyttämien tietojen yhtenäinen esittäminen, palkkatasot olisi ilmaistava vuotuisena bruttopalkkana ja vastaavana bruttotuntipalkkana. Palkkatasojen laskeminen olisi voitava perustaa työntekijälle määritettyyn todelliseen palkkaan riippumatta siitä, onko se määritetty vuosi-, kuukausi- tai tuntipalkkana vai muulla tavoin. |
| --- | --- |

(22)

Jotta varmistettaisiin tämän direktiivin edellyttämien tietojen yhtenäinen esittäminen, palkkatasot olisi ilmaistava vuotuisena bruttopalkkana ja vastaavana bruttotuntipalkkana. Palkkatasojen laskeminen olisi voitava perustaa työntekijälle määritettyyn todelliseen palkkaan riippumatta siitä, onko se määritetty vuosi-, kuukausi- tai tuntipalkkana vai muulla tavoin.

| (23) | Jäsenvaltioita ei pitäisi velvoittaa perustamaan uusia elimiä tämän direktiivin soveltamiseksi. Niiden olisi voitava siirtää direktiivistä johtuvia tehtäviä vakiintuneille elimille, mukaan lukien työmarkkinaosapuolet, kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti, edellyttäen että jäsenvaltiot noudattavat tässä direktiivissä vahvistettuja velvoitteita. |
| --- | --- |

(23)

Jäsenvaltioita ei pitäisi velvoittaa perustamaan uusia elimiä tämän direktiivin soveltamiseksi. Niiden olisi voitava siirtää direktiivistä johtuvia tehtäviä vakiintuneille elimille, mukaan lukien työmarkkinaosapuolet, kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti, edellyttäen että jäsenvaltiot noudattavat tässä direktiivissä vahvistettuja velvoitteita.

| (24) | Työntekijöiden suojelemiseksi ja jotta torjuttaisiin uhriksi joutumisen pelkoa samapalkkaisuuden periaatetta sovellettaessa, edustajan olisi voitava huolehtia työntekijöiden edustuksesta. Kyse voisi olla ammattijärjestöistä tai muista työntekijöiden edustajista. Jos työntekijöiden edustajia ei ole, työntekijöitä olisi voitava edustaa heidän valitsemansa edustaja. Jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus ottaa huomioon niiden kansalliset olosuhteet ja eri roolit työntekijöiden edustuksessa. |
| --- | --- |

(24)

Työntekijöiden suojelemiseksi ja jotta torjuttaisiin uhriksi joutumisen pelkoa samapalkkaisuuden periaatetta sovellettaessa, edustajan olisi voitava huolehtia työntekijöiden edustuksesta. Kyse voisi olla ammattijärjestöistä tai muista työntekijöiden edustajista. Jos työntekijöiden edustajia ei ole, työntekijöitä olisi voitava edustaa heidän valitsemansa edustaja. Jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus ottaa huomioon niiden kansalliset olosuhteet ja eri roolit työntekijöiden edustuksessa.

| (25) | SEUT 10 artiklassa määrätään, että unioni pyrkii politiikkojensa ja toimiensa määrittelyssä ja toteuttamisessa torjumaan kaiken sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän. Direktiivin 2006/54/EY 4 artiklassa säädetään, että palkkauksessa ei saa esiintyä minkäänlaista sukupuoleen perustuvaa välitöntä tai välillistä syrjintää. Sukupuoleen perustuvaa palkkasyrjintää, jossa uhrin sukupuolella on keskeinen merkitys, voi esiintyä käytännössä monessa muodossa. Taustalla voi olla syrjinnän tai eriarvoisuuden eri tekijöiden yhdistelmä, kun työntekijä kuuluu yhteen tai useampaan ryhmään, jotka on suojattu yhtäältä sukupuoleen ja toisaalta rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvalta syrjinnältä neuvoston direktiivin 2000/43/EY (7) tai direktiivin 2000/78/EY (8) nojalla. Muun muassa vammaiset naiset, eri rotua tai etnistä alkuperää olevat naiset, mukaan lukien romaninaiset, sekä nuoret tai iäkkäät naiset ovat ryhmiä, jotka voivat joutua intersektionaalisen syrjinnän kohteeksi. Tässä direktiivissä olisi sen vuoksi selvennettävä, että sukupuoleen perustuvan palkkasyrjinnän yhteydessä olisi voitava ottaa huomioon tällainen syrjintäperusteiden yhdistelmä, jotta voidaan poistaa epäilyt, joita voimassa olevan sääntelykehyksen nojalla saattaa näiltä osin esiintyä, ja mahdollistetaan se, että kansalliset tuomioistuimet, tasa-arvoelimet ja muut toimivaltaiset viranomaiset ottavat asianmukaisesti huomioon intersektionaalisesta syrjinnästä johtuvan epäedullisen tilanteen erityisesti aineellisia ja menettelyllisiä tarkoituksia varten, myös syrjinnän olemassaolon tunnustamiseksi, asianmukaisen vertailukohteen määrittämiseksi, oikeasuhteisuuden arvioimiseksi ja tarvittaessa korvausten tai rangaistusten määrittämiseksi.
  Intersektionaalinen lähestymistapa on tärkeä, jotta voidaan ymmärtää ja käsitellä sukupuolten palkkaeroa. Tämä selventäminen ei saisi muuttaa työnantajien velvoitteiden soveltamisalaa tämän direktiivin mukaisten palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevien toimenpiteiden osalta. Työnantajia ei etenkään pitäisi velvoittaa keräämään tietoja, jotka liittyvät muihin suojattuihin perusteisiin kuin sukupuoleen. |
| --- | --- |

(25)

SEUT 10 artiklassa määrätään, että unioni pyrkii politiikkojensa ja toimiensa määrittelyssä ja toteuttamisessa torjumaan kaiken sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän. Direktiivin 2006/54/EY 4 artiklassa säädetään, että palkkauksessa ei saa esiintyä minkäänlaista sukupuoleen perustuvaa välitöntä tai välillistä syrjintää. Sukupuoleen perustuvaa palkkasyrjintää, jossa uhrin sukupuolella on keskeinen merkitys, voi esiintyä käytännössä monessa muodossa. Taustalla voi olla syrjinnän tai eriarvoisuuden eri tekijöiden yhdistelmä, kun työntekijä kuuluu yhteen tai useampaan ryhmään, jotka on suojattu yhtäältä sukupuoleen ja toisaalta rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvalta syrjinnältä neuvoston direktiivin 2000/43/EY (7) tai direktiivin 2000/78/EY (8) nojalla. Muun muassa vammaiset naiset, eri rotua tai etnistä alkuperää olevat naiset, mukaan lukien romaninaiset, sekä nuoret tai iäkkäät naiset ovat ryhmiä, jotka voivat joutua intersektionaalisen syrjinnän kohteeksi. Tässä direktiivissä olisi sen vuoksi selvennettävä, että sukupuoleen perustuvan palkkasyrjinnän yhteydessä olisi voitava ottaa huomioon tällainen syrjintäperusteiden yhdistelmä, jotta voidaan poistaa epäilyt, joita voimassa olevan sääntelykehyksen nojalla saattaa näiltä osin esiintyä, ja mahdollistetaan se, että kansalliset tuomioistuimet, tasa-arvoelimet ja muut toimivaltaiset viranomaiset ottavat asianmukaisesti huomioon intersektionaalisesta syrjinnästä johtuvan epäedullisen tilanteen erityisesti aineellisia ja menettelyllisiä tarkoituksia varten, myös syrjinnän olemassaolon tunnustamiseksi, asianmukaisen vertailukohteen määrittämiseksi, oikeasuhteisuuden arvioimiseksi ja tarvittaessa korvausten tai rangaistusten määrittämiseksi.

Intersektionaalinen lähestymistapa on tärkeä, jotta voidaan ymmärtää ja käsitellä sukupuolten palkkaeroa. Tämä selventäminen ei saisi muuttaa työnantajien velvoitteiden soveltamisalaa tämän direktiivin mukaisten palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevien toimenpiteiden osalta. Työnantajia ei etenkään pitäisi velvoittaa keräämään tietoja, jotka liittyvät muihin suojattuihin perusteisiin kuin sukupuoleen.

| (26) | Samaa palkkaa koskevan oikeuden noudattamiseksi työnantajilla on oltava käytössään sellaiset palkkarakenteet, joilla varmistetaan, että samaa tai samanarvoista työtä tekevien työntekijöiden välillä ei ole sukupuoleen perustuvia palkkaeroja, joita ei voida perustella objektiivisilla ja sukupuolineutraaleilla tekijöillä. Tällaisten palkkarakenteiden avulla olisi voitava vertailla eri töiden arvoa samassa organisaatiorakenteessa. Tällaisten palkkarakenteiden olisi voitava perustua nykyisiin sukupuolineutraaleja työn arviointi- ja luokittelujärjestelmiä koskeviin unionin suuntaviivoihin tai indikaattoreihin tai sukupuolineutraaleihin malleihin. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti työn arvon arvioinnissa ja vertailemisessa olisi sovellettava objektiivisia kriteereitä, mukaan lukien koulutus- ja ammattitaitovaatimukset, pätevyys, kuormitus, vastuun määrä ja työolot, riippumatta työskentelymuotojen eroista. Samanarvoisen työn käsitteen soveltamisen helpottamiseksi erityisesti mikroyrityksissä sekä pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, käytettäviin objektiivisiin kriteereihin olisi kuuluttava neljä tekijää: pätevyys, kuormitus, vastuun määrä ja työolot. Kyseiset tekijät on nykyisissä unionin suuntaviivoissa määritetty organisaatiossa suoritettavien tehtävien arvioimisen kannalta keskeisiksi ja riittäviksi riippumatta siitä, millä toimialalla organisaatio toimii.
  Koska kaikki tekijät eivät ole yhtä tärkeitä tietyssä työtehtävässä, työnantajan olisi punnittava kutakin näistä neljästä tekijästä sen osalta, mikä on näiden kriteerien merkitys kyseisessä työssä tai tehtävässä. Myös lisäkriteerejä voidaan ottaa huomioon, jos ne ovat merkityksellisiä ja perusteltuja. Komission olisi tarvittaessa voitava päivittää nykyisiä unionin suuntaviivoja Euroopan tasa-arvoinstituuttia (EIGE) kuullen. |
| --- | --- |

(26)

Samaa palkkaa koskevan oikeuden noudattamiseksi työnantajilla on oltava käytössään sellaiset palkkarakenteet, joilla varmistetaan, että samaa tai samanarvoista työtä tekevien työntekijöiden välillä ei ole sukupuoleen perustuvia palkkaeroja, joita ei voida perustella objektiivisilla ja sukupuolineutraaleilla tekijöillä. Tällaisten palkkarakenteiden avulla olisi voitava vertailla eri töiden arvoa samassa organisaatiorakenteessa. Tällaisten palkkarakenteiden olisi voitava perustua nykyisiin sukupuolineutraaleja työn arviointi- ja luokittelujärjestelmiä koskeviin unionin suuntaviivoihin tai indikaattoreihin tai sukupuolineutraaleihin malleihin. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti työn arvon arvioinnissa ja vertailemisessa olisi sovellettava objektiivisia kriteereitä, mukaan lukien koulutus- ja ammattitaitovaatimukset, pätevyys, kuormitus, vastuun määrä ja työolot, riippumatta työskentelymuotojen eroista. Samanarvoisen työn käsitteen soveltamisen helpottamiseksi erityisesti mikroyrityksissä sekä pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, käytettäviin objektiivisiin kriteereihin olisi kuuluttava neljä tekijää: pätevyys, kuormitus, vastuun määrä ja työolot. Kyseiset tekijät on nykyisissä unionin suuntaviivoissa määritetty organisaatiossa suoritettavien tehtävien arvioimisen kannalta keskeisiksi ja riittäviksi riippumatta siitä, millä toimialalla organisaatio toimii.

Koska kaikki tekijät eivät ole yhtä tärkeitä tietyssä työtehtävässä, työnantajan olisi punnittava kutakin näistä neljästä tekijästä sen osalta, mikä on näiden kriteerien merkitys kyseisessä työssä tai tehtävässä. Myös lisäkriteerejä voidaan ottaa huomioon, jos ne ovat merkityksellisiä ja perusteltuja. Komission olisi tarvittaessa voitava päivittää nykyisiä unionin suuntaviivoja Euroopan tasa-arvoinstituuttia (EIGE) kuullen.

| (27) | Palkkojen määrittämistä koskevat kansalliset järjestelmät vaihtelevat, ja ne voivat perustua työehtosopimuksiin ja/tai työnantajan päättämiin tekijöihin. Tämä direktiivi ei vaikuta erilaisiin palkkojen määrittämistä koskeviin kansallisiin järjestelmiin. |
| --- | --- |

(27)

Palkkojen määrittämistä koskevat kansalliset järjestelmät vaihtelevat, ja ne voivat perustua työehtosopimuksiin ja/tai työnantajan päättämiin tekijöihin. Tämä direktiivi ei vaikuta erilaisiin palkkojen määrittämistä koskeviin kansallisiin järjestelmiin.

| (28) | Pätevän vertailukohteen yksilöinti on tärkeä tekijä sen määrittämisessä, voidaanko töitä pitää keskenään samanarvoisina. Sen avulla työntekijät voivat osoittaa, että heitä on kohdeltu epäsuotuisammin kuin eri sukupuolta edustavaa vertailukohdetta, joka tekee samaa tai samanarvoista työtä. Sen, että direktiivissä 2006/54/EY määriteltiin välitön ja välillinen syrjintä, myötä tapahtuneen kehityksen pohjalta tilanteissa, joissa todellista vertailukohdetta ei ole, olisi sallittava hypoteettisen vertailukohteen käyttö, jotta työntekijät voivat osoittaa, että heitä ei ole kohdeltu samalla tavalla kuin hypoteettista, eri sukupuolta edustavaa vertailukohdetta olisi kohdeltu. Tämä poistaisi merkittävän esteen sukupuoleen perustuvan palkkasyrjinnän mahdollisilta uhreilta erityisesti voimakkaasti sukupuolen mukaan eriytyneillä työmarkkinoilla, joilla vaatimus vastakkaista sukupuolta edustavan vertailukohteen löytämisestä tekee samapalkkaisuutta koskevan kanteen lähes mahdottomaksi.
  Työntekijöitä ei myöskään pitäisi estää vetoamasta muihin tosiseikkoihin, kuten tilastoihin tai muihin saatavilla oleviin tietoihin, joiden perusteella voidaan olettaa, että syrjintää on tapahtunut. Näin voitaisiin puuttua tehokkaammin sukupuoleen perustuvaan palkkauksen eriarvoisuuteen sukupuolen mukaan eriytyneillä aloilla ja ammateissa, erityisesti naisvaltaisilla aloilla, kuten hoitoala. |
| --- | --- |

(28)

Pätevän vertailukohteen yksilöinti on tärkeä tekijä sen määrittämisessä, voidaanko töitä pitää keskenään samanarvoisina. Sen avulla työntekijät voivat osoittaa, että heitä on kohdeltu epäsuotuisammin kuin eri sukupuolta edustavaa vertailukohdetta, joka tekee samaa tai samanarvoista työtä. Sen, että direktiivissä 2006/54/EY määriteltiin välitön ja välillinen syrjintä, myötä tapahtuneen kehityksen pohjalta tilanteissa, joissa todellista vertailukohdetta ei ole, olisi sallittava hypoteettisen vertailukohteen käyttö, jotta työntekijät voivat osoittaa, että heitä ei ole kohdeltu samalla tavalla kuin hypoteettista, eri sukupuolta edustavaa vertailukohdetta olisi kohdeltu. Tämä poistaisi merkittävän esteen sukupuoleen perustuvan palkkasyrjinnän mahdollisilta uhreilta erityisesti voimakkaasti sukupuolen mukaan eriytyneillä työmarkkinoilla, joilla vaatimus vastakkaista sukupuolta edustavan vertailukohteen löytämisestä tekee samapalkkaisuutta koskevan kanteen lähes mahdottomaksi.

Työntekijöitä ei myöskään pitäisi estää vetoamasta muihin tosiseikkoihin, kuten tilastoihin tai muihin saatavilla oleviin tietoihin, joiden perusteella voidaan olettaa, että syrjintää on tapahtunut. Näin voitaisiin puuttua tehokkaammin sukupuoleen perustuvaan palkkauksen eriarvoisuuteen sukupuolen mukaan eriytyneillä aloilla ja ammateissa, erityisesti naisvaltaisilla aloilla, kuten hoitoala.

| (29) | Unionin tuomioistuin on selventänyt, että arvioitaessa sitä, ovatko työntekijät toisiinsa rinnastettavassa tilanteessa, vertailu ei välttämättä rajoitu tilanteisiin, joissa miehet ja naiset työskentelevät saman työnantajan palveluksessa (9). Työntekijät voivat olla toisiinsa rinnastettavassa tilanteessa myös silloin, kun he eivät ole saman työnantajan palveluksessa, jos palkkaehtojen voidaan katsoa perustuvan yhteen ainoaan alkuperään ja olosuhteet ovat samanlaiset ja vertailukelpoiset. Näin voi olla silloin, kun olennaiset palkkaehdot perustuvat suoraan lakisääteisiin määräyksiin tai useiden työnantajien palkkaehtoja säänteleviin sopimuksiin tai kun palkkaehdot määritellään useamman kuin yhden holdingyhtiöön tai ryhmittymään kuuluvan organisaation tai yrityksen osalta keskitetysti. Lisäksi unionin tuomioistuin on selventänyt, että vertailu ei rajoitu kantajan kanssa samanaikaisesti työskenteleviin työntekijöihin (10). Lisäksi itse arviointia tehtäessä olisi otettava huomioon, että palkkaero voi selittyä sukupuoleen liittymättömillä syillä. |
| --- | --- |

(29)

Unionin tuomioistuin on selventänyt, että arvioitaessa sitä, ovatko työntekijät toisiinsa rinnastettavassa tilanteessa, vertailu ei välttämättä rajoitu tilanteisiin, joissa miehet ja naiset työskentelevät saman työnantajan palveluksessa (9). Työntekijät voivat olla toisiinsa rinnastettavassa tilanteessa myös silloin, kun he eivät ole saman työnantajan palveluksessa, jos palkkaehtojen voidaan katsoa perustuvan yhteen ainoaan alkuperään ja olosuhteet ovat samanlaiset ja vertailukelpoiset. Näin voi olla silloin, kun olennaiset palkkaehdot perustuvat suoraan lakisääteisiin määräyksiin tai useiden työnantajien palkkaehtoja säänteleviin sopimuksiin tai kun palkkaehdot määritellään useamman kuin yhden holdingyhtiöön tai ryhmittymään kuuluvan organisaation tai yrityksen osalta keskitetysti. Lisäksi unionin tuomioistuin on selventänyt, että vertailu ei rajoitu kantajan kanssa samanaikaisesti työskenteleviin työntekijöihin (10). Lisäksi itse arviointia tehtäessä olisi otettava huomioon, että palkkaero voi selittyä sukupuoleen liittymättömillä syillä.

| (30) | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että saataville asetetaan koulutusta ja erityisiä välineitä ja menetelmiä, joilla työnantajia tuetaan ja ohjataan sen arvioinnissa, mitkä työt ovat keskenään samanarvoisia. Näin voitaisiin helpottaa kyseisen käsitteen soveltamista erityisesti mikroyrityksissä sekä pienissä ja keskisuurissa yrityksissä. Kansallisen lainsäädännön, kansalliset työehtosopimukset ja/tai kansallinen käytäntö huomioon ottaen jäsenvaltioiden olisi voitava uskoa erityisten välineiden ja menetelmien kehittäminen työmarkkinaosapuolten tehtäväksi tai kehittää niitä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa tai niitä kuultuaan. |
| --- | --- |

(30)

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että saataville asetetaan koulutusta ja erityisiä välineitä ja menetelmiä, joilla työnantajia tuetaan ja ohjataan sen arvioinnissa, mitkä työt ovat keskenään samanarvoisia. Näin voitaisiin helpottaa kyseisen käsitteen soveltamista erityisesti mikroyrityksissä sekä pienissä ja keskisuurissa yrityksissä. Kansallisen lainsäädännön, kansalliset työehtosopimukset ja/tai kansallinen käytäntö huomioon ottaen jäsenvaltioiden olisi voitava uskoa erityisten välineiden ja menetelmien kehittäminen työmarkkinaosapuolten tehtäväksi tai kehittää niitä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa tai niitä kuultuaan.

| (31) | Jos työn luokittelu- ja arviointijärjestelmiä ei käytetä sukupuolineutraalilla tavalla, ne voivat johtaa sukupuoleen perustuvaan palkkasyrjintään, erityisesti jos ne perustuvat perinteisiin sukupuolistereotypioihin. Tällöin ne myötävaikuttavat sukupuolten palkkaeroon ja ylläpitävät sitä, kun mies- ja naisvaltaisia työpaikkoja arvioidaan eri tavoin tilanteissa, joissa tehdyn työn arvo on sama. Jos sen sijaan käytetään sukupuolineutraaleja työn arviointi- ja luokittelujärjestelmiä, niiden avulla voidaan tehokkaasti ottaa käyttöön läpinäkyvä palkkajärjestelmä ja ne ovat ratkaisevan tärkeitä varmistettaessa, että sukupuoleen perustuva välitön tai välillinen syrjintä poistetaan. Tällaisten järjestelmien avulla havaitaan välillinen palkkasyrjintä, joka liittyy tyypillisesti naisten hoitamien työtehtävien aliarvostukseen. Järjestelmissä nimittäin mitataan ja verrataan työtehtäviä, joiden sisällöt poikkeavat toisistaan mutta jotka ovat samanarvoisia, ja tuetaan näin samapalkkaisuuden periaatetta. |
| --- | --- |

(31)

Jos työn luokittelu- ja arviointijärjestelmiä ei käytetä sukupuolineutraalilla tavalla, ne voivat johtaa sukupuoleen perustuvaan palkkasyrjintään, erityisesti jos ne perustuvat perinteisiin sukupuolistereotypioihin. Tällöin ne myötävaikuttavat sukupuolten palkkaeroon ja ylläpitävät sitä, kun mies- ja naisvaltaisia työpaikkoja arvioidaan eri tavoin tilanteissa, joissa tehdyn työn arvo on sama. Jos sen sijaan käytetään sukupuolineutraaleja työn arviointi- ja luokittelujärjestelmiä, niiden avulla voidaan tehokkaasti ottaa käyttöön läpinäkyvä palkkajärjestelmä ja ne ovat ratkaisevan tärkeitä varmistettaessa, että sukupuoleen perustuva välitön tai välillinen syrjintä poistetaan. Tällaisten järjestelmien avulla havaitaan välillinen palkkasyrjintä, joka liittyy tyypillisesti naisten hoitamien työtehtävien aliarvostukseen. Järjestelmissä nimittäin mitataan ja verrataan työtehtäviä, joiden sisällöt poikkeavat toisistaan mutta jotka ovat samanarvoisia, ja tuetaan näin samapalkkaisuuden periaatetta.

| (32) | Jos työnhakijoilla ei ole tietoa tehtävän suunnitellun palkan vaihteluvälistä, se aiheuttaa tietojen epäsymmetriaa, joka rajoittaa työnhakijoiden neuvotteluvoimaa. Läpinäkyvyyden varmistaminen antaisi mahdollisille tuleville työntekijöille mahdollisuuden tehdä odotetusta palkasta tietoon perustuva päätös ilman, että millään tavoin rajoitettaisiin työnantajan tai työntekijän voimaa neuvotella palkasta myös ilmoitetun vaihteluvälin ulkopuolella. Läpinäkyvyydellä varmistettaisiin myös selkeä, sukupuolittumaton perusta palkanmuodostukseen ja korjattaisiin palkkojen aliarvostusta suhteessa taitoihin ja kokemukseen. Läpinäkyvyydellä puututtaisiin myös intersektionaaliseen syrjintään tilanteissa, joissa läpinäkymättömät palkkausjärjestelmät mahdollistavat useisiin syrjintäperusteisiin nojautuvia syrjiviä käytäntöjä. Työnhakijoiden olisi saatava tietoa alkupalkasta tai sen vaihteluvälistä siten, että varmistetaan tietoon perustuva ja läpinäkyvä palkkaneuvottelu, esimerkiksi julkaistavassa työpaikkailmoituksessa, ennen työhaastattelua tai muulla tavoin ennen mahdollisen työsopimuksen tekemistä. Työnantajan olisi annettava nämä tiedot tai ne olisi annettava muulla tavalla, esimerkiksi työmarkkinaosapuolten välityksellä. |
| --- | --- |

(32)

Jos työnhakijoilla ei ole tietoa tehtävän suunnitellun palkan vaihteluvälistä, se aiheuttaa tietojen epäsymmetriaa, joka rajoittaa työnhakijoiden neuvotteluvoimaa. Läpinäkyvyyden varmistaminen antaisi mahdollisille tuleville työntekijöille mahdollisuuden tehdä odotetusta palkasta tietoon perustuva päätös ilman, että millään tavoin rajoitettaisiin työnantajan tai työntekijän voimaa neuvotella palkasta myös ilmoitetun vaihteluvälin ulkopuolella. Läpinäkyvyydellä varmistettaisiin myös selkeä, sukupuolittumaton perusta palkanmuodostukseen ja korjattaisiin palkkojen aliarvostusta suhteessa taitoihin ja kokemukseen. Läpinäkyvyydellä puututtaisiin myös intersektionaaliseen syrjintään tilanteissa, joissa läpinäkymättömät palkkausjärjestelmät mahdollistavat useisiin syrjintäperusteisiin nojautuvia syrjiviä käytäntöjä. Työnhakijoiden olisi saatava tietoa alkupalkasta tai sen vaihteluvälistä siten, että varmistetaan tietoon perustuva ja läpinäkyvä palkkaneuvottelu, esimerkiksi julkaistavassa työpaikkailmoituksessa, ennen työhaastattelua tai muulla tavoin ennen mahdollisen työsopimuksen tekemistä. Työnantajan olisi annettava nämä tiedot tai ne olisi annettava muulla tavalla, esimerkiksi työmarkkinaosapuolten välityksellä.

| (33) | Jotta vähitellen päästäisiin eroon yksittäisiä työntekijöitä koskevista sukupuolten palkkaeroista, työnantajien olisi varmistettava, että työpaikkailmoitukset ja tehtävänimikkeet ovat sukupuolineutraaleja ja että työhönottoprosessit hoidetaan syrjimättömällä tavalla, jotta samaa palkkaa koskevaa oikeutta ei heikennetä. Työnantajien ei pitäisi voida tiedustella tai yrittää ennakoivasti saada tietoja työnhakijan nykyisestä palkasta tai aiemmasta palkkahistoriasta. |
| --- | --- |

(33)

Jotta vähitellen päästäisiin eroon yksittäisiä työntekijöitä koskevista sukupuolten palkkaeroista, työnantajien olisi varmistettava, että työpaikkailmoitukset ja tehtävänimikkeet ovat sukupuolineutraaleja ja että työhönottoprosessit hoidetaan syrjimättömällä tavalla, jotta samaa palkkaa koskevaa oikeutta ei heikennetä. Työnantajien ei pitäisi voida tiedustella tai yrittää ennakoivasti saada tietoja työnhakijan nykyisestä palkasta tai aiemmasta palkkahistoriasta.

| (34) | Palkkauksen läpinäkyvyyttä edistävillä toimenpiteillä olisi suojeltava työntekijöiden samaa palkkaa koskevaa oikeutta ja samalla rajoitettava mahdollisimman paljon työnantajille aiheutuvia kustannuksia ja hallinnollista rasitusta kiinnittäen erityistä huomiota mikroyrityksiin ja pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Toimenpiteet olisi tarvittaessa räätälöitävä työnantajien kokoon ottaen huomioon niiden henkilöstömäärän. Työnantajien palveluksessa olevien työntekijöiden määrä, joka on kriteerinä sille, sovelletaanko työnantajaan tässä direktiivissä tarkoitettua palkkaraportointia, asetetaan ottaen huomioon mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva komission suositus 2003/361/EY (11). |
| --- | --- |

(34)

Palkkauksen läpinäkyvyyttä edistävillä toimenpiteillä olisi suojeltava työntekijöiden samaa palkkaa koskevaa oikeutta ja samalla rajoitettava mahdollisimman paljon työnantajille aiheutuvia kustannuksia ja hallinnollista rasitusta kiinnittäen erityistä huomiota mikroyrityksiin ja pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Toimenpiteet olisi tarvittaessa räätälöitävä työnantajien kokoon ottaen huomioon niiden henkilöstömäärän. Työnantajien palveluksessa olevien työntekijöiden määrä, joka on kriteerinä sille, sovelletaanko työnantajaan tässä direktiivissä tarkoitettua palkkaraportointia, asetetaan ottaen huomioon mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva komission suositus 2003/361/EY (11).

| (35) | Työnantajien olisi annettava työntekijöiden saataville tieto siitä, mitä kriteerejä käytetään heidän palkkatasonsa ja palkkakehityksensä määrittelyyn. Palkkakehitys viittaa prosessiin, jossa työntekijä siirtyy korkeammalle palkkatasolle. Palkkakehitykseen liittyviä kriteerejä voivat olla muun muassa henkilökohtainen suoriutuminen, osaamisen kehittäminen ja virkaikä. Pannessaan tämän velvoitteen täytäntöön jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota mikro- ja pienyritysten liiallisen hallinnollisen taakan välttämiseen. Jäsenvaltioiden olisi myös voitava tarjota lieventävänä toimenpiteenä valmiita malleja, jotta mikro- ja pienyrityksiä tuettaisiin velvoitteen noudattamisessa. Jäsenvaltioiden olisi voitava vapauttaa työnantajat, jotka ovat mikro- tai pienyrityksiä, palkkakehitystä koskevasta velvoitteesta esimerkiksi sallimalla niiden asettaa palkkakehityskriteerit saataville työntekijöiden pyynnöstä. |
| --- | --- |

(35)

Työnantajien olisi annettava työntekijöiden saataville tieto siitä, mitä kriteerejä käytetään heidän palkkatasonsa ja palkkakehityksensä määrittelyyn. Palkkakehitys viittaa prosessiin, jossa työntekijä siirtyy korkeammalle palkkatasolle. Palkkakehitykseen liittyviä kriteerejä voivat olla muun muassa henkilökohtainen suoriutuminen, osaamisen kehittäminen ja virkaikä. Pannessaan tämän velvoitteen täytäntöön jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota mikro- ja pienyritysten liiallisen hallinnollisen taakan välttämiseen. Jäsenvaltioiden olisi myös voitava tarjota lieventävänä toimenpiteenä valmiita malleja, jotta mikro- ja pienyrityksiä tuettaisiin velvoitteen noudattamisessa. Jäsenvaltioiden olisi voitava vapauttaa työnantajat, jotka ovat mikro- tai pienyrityksiä, palkkakehitystä koskevasta velvoitteesta esimerkiksi sallimalla niiden asettaa palkkakehityskriteerit saataville työntekijöiden pyynnöstä.

| (36) | Kaikilla työntekijöillä olisi oltava oikeus saada pyynnöstä tietoja yksilöllisestä palkkatasostaan ja keskipalkkatasoista sukupuolen mukaan eriteltyinä heihin nähden samaa tai samanarvoista työtä tekevien työntekijäryhmien osalta. Heillä olisi myös oltava mahdollisuus saada tiedot työntekijöiden edustajien tai tasa-arvoelimen kautta. Työnantajien olisi tiedotettava työntekijöille vuosittain tästä oikeudesta sekä toimenpiteistä, joita on toteutettava tämän oikeuden käyttämiseksi. Työnantajat voivat myös antaa nämä tiedot omasta aloitteestaan, ilman että työntekijöiden tarvitsee pyytää niitä. |
| --- | --- |

(36)

Kaikilla työntekijöillä olisi oltava oikeus saada pyynnöstä tietoja yksilöllisestä palkkatasostaan ja keskipalkkatasoista sukupuolen mukaan eriteltyinä heihin nähden samaa tai samanarvoista työtä tekevien työntekijäryhmien osalta. Heillä olisi myös oltava mahdollisuus saada tiedot työntekijöiden edustajien tai tasa-arvoelimen kautta. Työnantajien olisi tiedotettava työntekijöille vuosittain tästä oikeudesta sekä toimenpiteistä, joita on toteutettava tämän oikeuden käyttämiseksi. Työnantajat voivat myös antaa nämä tiedot omasta aloitteestaan, ilman että työntekijöiden tarvitsee pyytää niitä.

| (37) | Tällä direktiivillä olisi varmistettava, että vammaisilla henkilöillä on riittävät mahdollisuudet saada sen nojalla työnhakijoille ja työntekijöille annettavia tietoja. Tällaiset tiedot olisi annettava kyseisille henkilöille heidän erityinen vammansa huomioon ottaen sellaisella tavalla ja avun ja tuen tarkoituksenmukaisessa muodossa, jolla varmistetaan, että heillä on mahdollisuus saada ja ymmärtää tiedot. Tähän voisi sisältyä tietojen antaminen ymmärrettävällä tavalla, jonka he voivat havaita, riittävän suurella kirjasinlajilla käyttäen riittävää kontrastia tai muussa vamman tyyppiin soveltuvassa muodossa. Tarvittaessa sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä (EU) 2016/2102 (12). |
| --- | --- |

(37)

Tällä direktiivillä olisi varmistettava, että vammaisilla henkilöillä on riittävät mahdollisuudet saada sen nojalla työnhakijoille ja työntekijöille annettavia tietoja. Tällaiset tiedot olisi annettava kyseisille henkilöille heidän erityinen vammansa huomioon ottaen sellaisella tavalla ja avun ja tuen tarkoituksenmukaisessa muodossa, jolla varmistetaan, että heillä on mahdollisuus saada ja ymmärtää tiedot. Tähän voisi sisältyä tietojen antaminen ymmärrettävällä tavalla, jonka he voivat havaita, riittävän suurella kirjasinlajilla käyttäen riittävää kontrastia tai muussa vamman tyyppiin soveltuvassa muodossa. Tarvittaessa sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä (EU) 2016/2102 (12).

| (38) | Työnantajien, joilla on vähintään 100 työntekijää, olisi säännöllisesti raportoitava palkoista tämän direktiivin mukaisesti. Jäsenvaltioiden valvontaelinten olisi julkaistava kyseiset tiedot soveltuvalla ja läpinäkyvällä tavalla. Työnantajat voivat julkaista kyseiset raportit verkkosivustollaan tai asettaa ne julkisesti saataville muulla tavalla, esimerkiksi sisällyttämällä tiedot toimintakertomukseensa, tarvittaessa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU mukaisesti laadittuun toimintakertomukseen (13). Työnantajat, joihin sovelletaan mainitun direktiivin vaatimuksia, voivat halutessaan raportoida palkoista yhdessä muiden työntekijöihin liittyvien seikkojen kanssa toimintakertomuksessaan. Työntekijöiden palkkauksen läpinäkyvyyden maksimoimiseksi jäsenvaltiot voivat lisätä raportoinnin tiheyttä tai tehdä säännöllisen palkkaraportoinnin pakolliseksi työnantajille, joilla on alle 100 työntekijää. |
| --- | --- |

(38)

Työnantajien, joilla on vähintään 100 työntekijää, olisi säännöllisesti raportoitava palkoista tämän direktiivin mukaisesti. Jäsenvaltioiden valvontaelinten olisi julkaistava kyseiset tiedot soveltuvalla ja läpinäkyvällä tavalla. Työnantajat voivat julkaista kyseiset raportit verkkosivustollaan tai asettaa ne julkisesti saataville muulla tavalla, esimerkiksi sisällyttämällä tiedot toimintakertomukseensa, tarvittaessa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU mukaisesti laadittuun toimintakertomukseen (13). Työnantajat, joihin sovelletaan mainitun direktiivin vaatimuksia, voivat halutessaan raportoida palkoista yhdessä muiden työntekijöihin liittyvien seikkojen kanssa toimintakertomuksessaan. Työntekijöiden palkkauksen läpinäkyvyyden maksimoimiseksi jäsenvaltiot voivat lisätä raportoinnin tiheyttä tai tehdä säännöllisen palkkaraportoinnin pakolliseksi työnantajille, joilla on alle 100 työntekijää.

| (39) | Palkkaraportoinnin avulla työnantajat voivat arvioida ja seurata palkkarakennettaan ja -politiikkaansa samapalkkaisuuden periaatteen noudattamiseksi ennakoivasti. Raportointi ja yhteiset palkka-arvioinnit lisäävät tietoisuutta sukupuolten eriarvoisesta kohtelusta palkkarakenteissa ja palkkasyrjinnästä sekä auttavat puuttumaan tällaiseen eroarvoisuuteen tai syrjintään tehokkaasti ja järjestelmällisesti ja hyödyttävät siten kaikkia saman työnantajan palveluksessa olevia työntekijöitä. Samalla sukupuolen mukaan eritellyt tiedot todennäköisesti auttavat toimivaltaisia viranomaisia, työntekijöiden edustajia ja muita sidosryhmiä seuraamaan sukupuolten palkkaeroja eri aloilla (horisontaalinen eriytyminen) ja eri tehtävissä (vertikaalinen eriytyminen). Työnantajat voivat halutessaan liittää julkaistuihin tietoihin selvityksen mahdollisista sukupuolten välisistä palkkapoikkeamista tai palkkaeroista. Jos nais- ja miespuolisille työntekijöille samasta tai samanarvoisesta työstä maksettavan keskipalkan eroja ei ole perusteltu objektiivisilla ja sukupuolineutraaleilla kriteereillä, työnantajan olisi toteutettava toimenpiteitä eriarvoisuuden poistamiseksi. |
| --- | --- |

(39)

Palkkaraportoinnin avulla työnantajat voivat arvioida ja seurata palkkarakennettaan ja -politiikkaansa samapalkkaisuuden periaatteen noudattamiseksi ennakoivasti. Raportointi ja yhteiset palkka-arvioinnit lisäävät tietoisuutta sukupuolten eriarvoisesta kohtelusta palkkarakenteissa ja palkkasyrjinnästä sekä auttavat puuttumaan tällaiseen eroarvoisuuteen tai syrjintään tehokkaasti ja järjestelmällisesti ja hyödyttävät siten kaikkia saman työnantajan palveluksessa olevia työntekijöitä. Samalla sukupuolen mukaan eritellyt tiedot todennäköisesti auttavat toimivaltaisia viranomaisia, työntekijöiden edustajia ja muita sidosryhmiä seuraamaan sukupuolten palkkaeroja eri aloilla (horisontaalinen eriytyminen) ja eri tehtävissä (vertikaalinen eriytyminen). Työnantajat voivat halutessaan liittää julkaistuihin tietoihin selvityksen mahdollisista sukupuolten välisistä palkkapoikkeamista tai palkkaeroista. Jos nais- ja miespuolisille työntekijöille samasta tai samanarvoisesta työstä maksettavan keskipalkan eroja ei ole perusteltu objektiivisilla ja sukupuolineutraaleilla kriteereillä, työnantajan olisi toteutettava toimenpiteitä eriarvoisuuden poistamiseksi.

| (40) | Työnantajiin kohdistuvan rasituksen vähentämiseksi jäsenvaltiot voisivat kerätä ja yhdistää tarvittavat tiedot kansallisten hallintoelinten toimesta, jotta voidaan laskea nais- ja miespuolisten työntekijöiden palkkaero työnantajaa kohden. Tietojen kerääminen tällä tavoin voi edellyttää useiden eri viranomaisten, kuten verotarkastusvirastojen ja sosiaaliturvavirastojen, tietojen yhdistämistä, ja olisi mahdollista, jos saatavilla on hallinnollisia tietoja, joissa työnantajien yritys- tai organisaatiokohtaiset tiedot ja työntekijöiden yksilökohtaiset tiedot voidaan yhdistää toisiinsa, rahaetuudet ja luontoisedut mukaan lukien. Jäsenvaltiot voisivat kerätä nämä tiedot paitsi niiden työnantajien osalta, jotka kuuluvat tämän direktiivin mukaisen palkkaraportointivelvoitteen piiriin, myös niiden työnantajien osalta, joita velvoite ei koske mutta jotka raportoivat vapaaehtoisesti. Kun jäsenvaltiot julkistavat vaaditut tiedot, palkkaraportointivelvoitteen olisi oltava täytetty niiden työnantajien osalta, joita hallinnolliset tiedot koskevat, edellyttäen, että raportointivelvollisuudelle asetettu tavoite saavutetaan. |
| --- | --- |

(40)

Työnantajiin kohdistuvan rasituksen vähentämiseksi jäsenvaltiot voisivat kerätä ja yhdistää tarvittavat tiedot kansallisten hallintoelinten toimesta, jotta voidaan laskea nais- ja miespuolisten työntekijöiden palkkaero työnantajaa kohden. Tietojen kerääminen tällä tavoin voi edellyttää useiden eri viranomaisten, kuten verotarkastusvirastojen ja sosiaaliturvavirastojen, tietojen yhdistämistä, ja olisi mahdollista, jos saatavilla on hallinnollisia tietoja, joissa työnantajien yritys- tai organisaatiokohtaiset tiedot ja työntekijöiden yksilökohtaiset tiedot voidaan yhdistää toisiinsa, rahaetuudet ja luontoisedut mukaan lukien. Jäsenvaltiot voisivat kerätä nämä tiedot paitsi niiden työnantajien osalta, jotka kuuluvat tämän direktiivin mukaisen palkkaraportointivelvoitteen piiriin, myös niiden työnantajien osalta, joita velvoite ei koske mutta jotka raportoivat vapaaehtoisesti. Kun jäsenvaltiot julkistavat vaaditut tiedot, palkkaraportointivelvoitteen olisi oltava täytetty niiden työnantajien osalta, joita hallinnolliset tiedot koskevat, edellyttäen, että raportointivelvollisuudelle asetettu tavoite saavutetaan.

| (41) | Jotta sukupuolten palkkaeroa koskevat organisaatiotason tiedot saataisiin laajalti saataville, jäsenvaltioiden olisi annettava työnantajilta saatujen palkkaeroa koskevien tietojen kokoaminen tämän direktiivin mukaisesti nimetyn valvontaelimen tehtäväksi niin, ettei työnantajille aiheudu lisärasitusta. Valvontaelimen olisi julkistettava kyseiset tiedot, myös julkaisemalla ne helposti saatavilla olevalla verkkosivustolla, jotta voidaan vertailla yksittäisten työnantajien, toimialojen ja alueiden tietoja asianomaisessa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(41)

Jotta sukupuolten palkkaeroa koskevat organisaatiotason tiedot saataisiin laajalti saataville, jäsenvaltioiden olisi annettava työnantajilta saatujen palkkaeroa koskevien tietojen kokoaminen tämän direktiivin mukaisesti nimetyn valvontaelimen tehtäväksi niin, ettei työnantajille aiheudu lisärasitusta. Valvontaelimen olisi julkistettava kyseiset tiedot, myös julkaisemalla ne helposti saatavilla olevalla verkkosivustolla, jotta voidaan vertailla yksittäisten työnantajien, toimialojen ja alueiden tietoja asianomaisessa jäsenvaltiossa.

| (42) | Jäsenvaltiot voivat tässä direktiivissä säädettyihin oikeuksiin ja velvoitteisiin liittyvien hyvien käytäntöjen edistämiseksi antaa esimerkiksi palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevan merkin avulla tunnustusta työnantajille, joihin ei sovelleta tässä direktiivissä säädettyjä raportointivelvoitteita mutta jotka raportoivat vapaaehtoisesti palkoistaan. |
| --- | --- |

(42)

Jäsenvaltiot voivat tässä direktiivissä säädettyihin oikeuksiin ja velvoitteisiin liittyvien hyvien käytäntöjen edistämiseksi antaa esimerkiksi palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevan merkin avulla tunnustusta työnantajille, joihin ei sovelleta tässä direktiivissä säädettyjä raportointivelvoitteita mutta jotka raportoivat vapaaehtoisesti palkoistaan.

| (43) | Yhteisten palkka-arviointien perusteella olisi aloitettava palkkarakenteiden uudelleenarviointi ja tarkistaminen organisaatioissa, joissa on vähintään 100 työntekijää ja joissa havaitaan palkkauksen eriarvoisuutta. Yhteinen palkka-arviointi olisi tehtävä, jos työnantajat ja asianomaiset työntekijöiden edustajat eivät ole samaa mieltä siitä, että nais- ja miespuolisten työntekijöiden keskipalkkatason ero, joka on vähintään 5 prosenttia tietyssä työntekijäryhmässä, voidaan perustella objektiivisia ja sukupuolineutraaleja kriteerejä käyttäen, jos työnantaja ei esitä tällaista perustelua tai jos työnantaja ei ole korjannut tällaista palkkatason eroa kuuden kuukauden kuluessa palkkaraportoinnin toimittamispäivästä. Työnantajien olisi tehtävä yhteinen palkka-arviointi yhteistyössä työntekijöiden edustajien kanssa. Jos työntekijöiden edustajia ei ole, työntekijöiden olisi nimettävä heidät yhteistä palkka-arviointia varten. Yhteisten palkka-arviointien olisi kohtuullisessa ajassa johdettava sukupuoleen perustuvan palkkasyrjinnän poistamiseen toteuttamalla korjaavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(43)

Yhteisten palkka-arviointien perusteella olisi aloitettava palkkarakenteiden uudelleenarviointi ja tarkistaminen organisaatioissa, joissa on vähintään 100 työntekijää ja joissa havaitaan palkkauksen eriarvoisuutta. Yhteinen palkka-arviointi olisi tehtävä, jos työnantajat ja asianomaiset työntekijöiden edustajat eivät ole samaa mieltä siitä, että nais- ja miespuolisten työntekijöiden keskipalkkatason ero, joka on vähintään 5 prosenttia tietyssä työntekijäryhmässä, voidaan perustella objektiivisia ja sukupuolineutraaleja kriteerejä käyttäen, jos työnantaja ei esitä tällaista perustelua tai jos työnantaja ei ole korjannut tällaista palkkatason eroa kuuden kuukauden kuluessa palkkaraportoinnin toimittamispäivästä. Työnantajien olisi tehtävä yhteinen palkka-arviointi yhteistyössä työntekijöiden edustajien kanssa. Jos työntekijöiden edustajia ei ole, työntekijöiden olisi nimettävä heidät yhteistä palkka-arviointia varten. Yhteisten palkka-arviointien olisi kohtuullisessa ajassa johdettava sukupuoleen perustuvan palkkasyrjinnän poistamiseen toteuttamalla korjaavia toimenpiteitä.

| (44) | Tämän direktiivin mukaisessa tietojen käsittelyssä tai julkaisemisessa olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (14). Lisäksi olisi otettava käyttöön erityisiä suojatoimia, jotta voidaan estää yksilöitävissä olevan työntekijän tietojen paljastuminen joko suoraan tai välillisesti. Työntekijöitä ei saisi estää ilmoittamasta vapaaehtoisesti palkkaansa samapalkkaisuuden periaatteen täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

(44)

Tämän direktiivin mukaisessa tietojen käsittelyssä tai julkaisemisessa olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (14). Lisäksi olisi otettava käyttöön erityisiä suojatoimia, jotta voidaan estää yksilöitävissä olevan työntekijän tietojen paljastuminen joko suoraan tai välillisesti. Työntekijöitä ei saisi estää ilmoittamasta vapaaehtoisesti palkkaansa samapalkkaisuuden periaatteen täytäntöönpanoa varten.

| (45) | On tärkeää, että työmarkkinaosapuolet keskustelevat samapalkkaisuudesta ja kiinnittävät siihen erityistä huomiota työehtosopimusneuvotteluissa. Olisi kunnioitettava kansallisten työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujärjestelmien erilaisia piirteitä koko unionissa sekä työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta ja sopimusvapautta samoin kuin niiden roolia työntekijöiden ja työnantajien edustajina. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi kansallisten järjestelmiensä ja käytäntöjensä mukaisesti toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä, joilla työmarkkinaosapuolia kannustetaan kiinnittämään erityistä huomiota samapalkkaisuutta koskeviin näkökohtiin; tällaisia toimenpiteitä voivat olla keskustelut tarkoituksenmukaisella työehtosopimusneuvottelujen tasolla, toimenpiteet asianomaisia näkökohtia koskevan työehtosopimusneuvotteluoikeuden käytön edistämiseksi ja sen tarpeettomien rajoitusten poistamiseksi sekä sukupuolineutraalien työn arviointi- ja luokittelujärjestelmien kehittäminen. |
| --- | --- |

(45)

On tärkeää, että työmarkkinaosapuolet keskustelevat samapalkkaisuudesta ja kiinnittävät siihen erityistä huomiota työehtosopimusneuvotteluissa. Olisi kunnioitettava kansallisten työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujärjestelmien erilaisia piirteitä koko unionissa sekä työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta ja sopimusvapautta samoin kuin niiden roolia työntekijöiden ja työnantajien edustajina. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi kansallisten järjestelmiensä ja käytäntöjensä mukaisesti toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä, joilla työmarkkinaosapuolia kannustetaan kiinnittämään erityistä huomiota samapalkkaisuutta koskeviin näkökohtiin; tällaisia toimenpiteitä voivat olla keskustelut tarkoituksenmukaisella työehtosopimusneuvottelujen tasolla, toimenpiteet asianomaisia näkökohtia koskevan työehtosopimusneuvotteluoikeuden käytön edistämiseksi ja sen tarpeettomien rajoitusten poistamiseksi sekä sukupuolineutraalien työn arviointi- ja luokittelujärjestelmien kehittäminen.

| (46) | Kaikilla työntekijöillä olisi oltava käytössään tarvittavat menettelyt oikeussuojan saatavuuden helpottamiseksi. Kansallinen lainsäädäntö, jossa säädetään sovittelun käytöstä tai tehdään tasa-arvoelimen väliintulo pakolliseksi tai kehotetaan siihen joko kannustimien tai seuraamusten avulla, ei saisi estää osapuolia käyttämästä oikeuttaan saattaa asiansa tuomioistuinten käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

(46)

Kaikilla työntekijöillä olisi oltava käytössään tarvittavat menettelyt oikeussuojan saatavuuden helpottamiseksi. Kansallinen lainsäädäntö, jossa säädetään sovittelun käytöstä tai tehdään tasa-arvoelimen väliintulo pakolliseksi tai kehotetaan siihen joko kannustimien tai seuraamusten avulla, ei saisi estää osapuolia käyttämästä oikeuttaan saattaa asiansa tuomioistuinten käsiteltäväksi.

| (47) | Jotta samapalkkaisuuden periaatetta voitaisiin soveltaa tehokkaasti käytännössä, on ratkaisevan tärkeää ottaa tasa-arvoelimet mukaan toimintaan muiden sidosryhmien lisäksi. Kansallisten tasa-arvoelinten valtuuksien ja tehtävien olisi sen vuoksi oltava riittäviä kattamaan sukupuoleen perustuva palkkasyrjintä kaikilta osin, mukaan lukien palkkauksen läpinäkyvyys ja muut tässä direktiivissä säädetyt oikeudet ja velvoitteet. Jotta voitaisiin poistaa ne menettelylliset ja kustannuksiin liittyvät esteet, joita kohtaavat ne työntekijät, jotka pyrkivät käyttämään samaa palkkaa koskevaa oikeuttaan, tasa-arvoelinten sekä miesten ja naisten tasa-arvoa edistävien yhdistysten, organisaatioiden ja työntekijöiden edustajien tai muiden oikeushenkilöiden olisi voitava edustaa yksittäisiä henkilöitä. Niiden olisi voitava avustaa työntekijöitä toimimalla näiden puolesta tai näiden tukemiseksi, jotta syrjintää kärsineet työntekijät voisivat tosiasiallisesti nostaa kanteen oikeuksiensa ja samapalkkaisuuden periaatteen väitetystä loukkaamisesta. |
| --- | --- |

(47)

Jotta samapalkkaisuuden periaatetta voitaisiin soveltaa tehokkaasti käytännössä, on ratkaisevan tärkeää ottaa tasa-arvoelimet mukaan toimintaan muiden sidosryhmien lisäksi. Kansallisten tasa-arvoelinten valtuuksien ja tehtävien olisi sen vuoksi oltava riittäviä kattamaan sukupuoleen perustuva palkkasyrjintä kaikilta osin, mukaan lukien palkkauksen läpinäkyvyys ja muut tässä direktiivissä säädetyt oikeudet ja velvoitteet. Jotta voitaisiin poistaa ne menettelylliset ja kustannuksiin liittyvät esteet, joita kohtaavat ne työntekijät, jotka pyrkivät käyttämään samaa palkkaa koskevaa oikeuttaan, tasa-arvoelinten sekä miesten ja naisten tasa-arvoa edistävien yhdistysten, organisaatioiden ja työntekijöiden edustajien tai muiden oikeushenkilöiden olisi voitava edustaa yksittäisiä henkilöitä. Niiden olisi voitava avustaa työntekijöitä toimimalla näiden puolesta tai näiden tukemiseksi, jotta syrjintää kärsineet työntekijät voisivat tosiasiallisesti nostaa kanteen oikeuksiensa ja samapalkkaisuuden periaatteen väitetystä loukkaamisesta.

| (48) | Kanteen nostaminen useiden työntekijöiden puolesta tai näiden tukemiseksi on keino helpottaa menettelyjä, joita ei muuten aloitettaisi menettelyllisten ja taloudellisten esteiden tai uhriksi joutumisen pelon vuoksi. Siitä on apua myös silloin, kun työntekijät kohtaavat moniperusteista syrjintää, johon puuttuminen voi olla erityisen vaikeaa. Ryhmäkanteilla voidaan paljastaa järjestelmällistä syrjintää ja lisätä samaa palkkaa koskevan oikeuden ja sukupuolten tasa-arvon näkyvyyttä koko yhteiskunnassa. Kollektiivisten oikeussuojakeinojen mahdollisuus voisi kannustaa noudattamaan ennakoivasti palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevia toimenpiteitä, loisi vertaispainetta, lisäisi työnantajien tietoisuutta ja halukkuutta toimia ennaltaehkäisevästi sekä puuttuisi palkkasyrjinnän systeemiseen luonteeseen. Jäsenvaltiot voivat päättää asettaa pätevyysvaatimuksia työntekijöiden edustajille tuomioistuinmenettelyissä, jotka liittyvät samapalkkaisuutta koskeviin kanteisiin, varmistaakseen, että tällaisilla edustajilla on riittävä pätevyys. |
| --- | --- |

(48)

Kanteen nostaminen useiden työntekijöiden puolesta tai näiden tukemiseksi on keino helpottaa menettelyjä, joita ei muuten aloitettaisi menettelyllisten ja taloudellisten esteiden tai uhriksi joutumisen pelon vuoksi. Siitä on apua myös silloin, kun työntekijät kohtaavat moniperusteista syrjintää, johon puuttuminen voi olla erityisen vaikeaa. Ryhmäkanteilla voidaan paljastaa järjestelmällistä syrjintää ja lisätä samaa palkkaa koskevan oikeuden ja sukupuolten tasa-arvon näkyvyyttä koko yhteiskunnassa. Kollektiivisten oikeussuojakeinojen mahdollisuus voisi kannustaa noudattamaan ennakoivasti palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevia toimenpiteitä, loisi vertaispainetta, lisäisi työnantajien tietoisuutta ja halukkuutta toimia ennaltaehkäisevästi sekä puuttuisi palkkasyrjinnän systeemiseen luonteeseen. Jäsenvaltiot voivat päättää asettaa pätevyysvaatimuksia työntekijöiden edustajille tuomioistuinmenettelyissä, jotka liittyvät samapalkkaisuutta koskeviin kanteisiin, varmistaakseen, että tällaisilla edustajilla on riittävä pätevyys.

| (49) | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että tasa-arvoelimille osoitetaan riittävät resurssit, jotta ne voivat hoitaa sukupuoleen perustuvaan palkkasyrjintään liittyviä tehtäviään tuloksellisesti ja asianmukaisesti. Jos tehtävät annetaan useammalle kuin yhdelle elimelle, jäsenvaltioiden olisi huolehdittava niiden asianmukaisesta koordinoinnista. Tähän kuuluu esimerkiksi sakkoina kannettujen määrien kohdentaminen tasa-arvoelimille, jotta ne voivat tosiasiallisesti hoitaa samaa palkkaa koskevan oikeuden täytäntöönpanoon liittyvät tehtävänsä, mukaan lukien palkkasyrjintää koskevien kanteiden nostaminen tai uhrien auttaminen ja tukeminen tällaisten kanteiden nostamisessa. |
| --- | --- |

(49)

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että tasa-arvoelimille osoitetaan riittävät resurssit, jotta ne voivat hoitaa sukupuoleen perustuvaan palkkasyrjintään liittyviä tehtäviään tuloksellisesti ja asianmukaisesti. Jos tehtävät annetaan useammalle kuin yhdelle elimelle, jäsenvaltioiden olisi huolehdittava niiden asianmukaisesta koordinoinnista. Tähän kuuluu esimerkiksi sakkoina kannettujen määrien kohdentaminen tasa-arvoelimille, jotta ne voivat tosiasiallisesti hoitaa samaa palkkaa koskevan oikeuden täytäntöönpanoon liittyvät tehtävänsä, mukaan lukien palkkasyrjintää koskevien kanteiden nostaminen tai uhrien auttaminen ja tukeminen tällaisten kanteiden nostamisessa.

| (50) | Korvauksen olisi katettava sukupuoleen perustuvasta palkkasyrjinnästä aiheutunut vahinko täysimääräisesti unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (15) mukaisesti. Siihen olisi sisällyttävä maksamattoman palkan ja siihen liittyvien bonusten tai luontoisetujen täysimääräinen palauttaminen sekä menetettyjen mahdollisuuksien, kuten pääsyn tiettyjen etuuksien piiriin palkkatasosta riippuen, ja aineettomien vahinkojen, kuten tehdyn työn aliarvostuksesta johtuvan henkisen kärsimyksen, korvaaminen. Korvauksessa voidaan tarvittaessa ottaa huomioon vahinko, joka on aiheutunut sukupuoleen perustuvasta palkkasyrjinnästä, johon liittyy myös muita suojattuja syrjintäperusteita. Jäsenvaltioiden ei pitäisi vahvistaa ennalta enimmäismäärää tällaiselle korvaukselle. |
| --- | --- |

(50)

Korvauksen olisi katettava sukupuoleen perustuvasta palkkasyrjinnästä aiheutunut vahinko täysimääräisesti unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (15) mukaisesti. Siihen olisi sisällyttävä maksamattoman palkan ja siihen liittyvien bonusten tai luontoisetujen täysimääräinen palauttaminen sekä menetettyjen mahdollisuuksien, kuten pääsyn tiettyjen etuuksien piiriin palkkatasosta riippuen, ja aineettomien vahinkojen, kuten tehdyn työn aliarvostuksesta johtuvan henkisen kärsimyksen, korvaaminen. Korvauksessa voidaan tarvittaessa ottaa huomioon vahinko, joka on aiheutunut sukupuoleen perustuvasta palkkasyrjinnästä, johon liittyy myös muita suojattuja syrjintäperusteita. Jäsenvaltioiden ei pitäisi vahvistaa ennalta enimmäismäärää tällaiselle korvaukselle.

| (51) | Korvauksen lisäksi olisi säädettävä muista korjaavista toimenpiteistä. Toimivaltaisten viranomaisten tai kansallisten tuomioistuinten olisi esimerkiksi voitava vaatia työnantajaa toteuttamaan rakenteellisia tai organisatorisia toimenpiteitä samapalkkaisuutta koskevien velvoitteidensa noudattamiseksi. Tällaisiin toimenpiteisiin voi sisältyä esimerkiksi velvoite tarkistaa palkanmuodostusmekanismia sukupuolineutraalin arvioinnin ja luokittelun perusteella; toimintasuunnitelman laatiminen havaittujen erojen poistamiseksi ja mahdollisten perusteettomien palkkaerojen vähentämiseksi; tiedottaminen ja työntekijöiden tietoisuuden lisääminen heidän samaa palkkaa koskevasta oikeudestaan; sekä pakollisen koulutuksen järjestäminen henkilöstöosaston työntekijöille samapalkkaisuudesta ja sukupuolineutraalista työn arvioinnista ja luokittelusta. |
| --- | --- |

(51)

Korvauksen lisäksi olisi säädettävä muista korjaavista toimenpiteistä. Toimivaltaisten viranomaisten tai kansallisten tuomioistuinten olisi esimerkiksi voitava vaatia työnantajaa toteuttamaan rakenteellisia tai organisatorisia toimenpiteitä samapalkkaisuutta koskevien velvoitteidensa noudattamiseksi. Tällaisiin toimenpiteisiin voi sisältyä esimerkiksi velvoite tarkistaa palkanmuodostusmekanismia sukupuolineutraalin arvioinnin ja luokittelun perusteella; toimintasuunnitelman laatiminen havaittujen erojen poistamiseksi ja mahdollisten perusteettomien palkkaerojen vähentämiseksi; tiedottaminen ja työntekijöiden tietoisuuden lisääminen heidän samaa palkkaa koskevasta oikeudestaan; sekä pakollisen koulutuksen järjestäminen henkilöstöosaston työntekijöille samapalkkaisuudesta ja sukupuolineutraalista työn arvioinnista ja luokittelusta.

| (52) | Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (16) mukaisesti direktiivillä 2006/54/EY vahvistetaan säännökset sen varmistamiseksi, että ilmeisissä syrjintätapauksissa todistustaakka siirtyy vastaajalle. Tästä huolimatta uhrien ja tuomioistuinten ei ole aina helppo tietää, miten edes tämä olettama voitaisiin vahvistaa. Asiassa C-109/88 yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että kun palkkajärjestelmästä puuttuu täysin läpinäkyvyys, todistustaakan olisi siirryttävä vastaajalle riippumatta siitä, näyttääkö työntekijä toteen ilmeiseltä vaikuttavaa palkkasyrjintää. Näin ollen todistustaakka olisi siirrettävä vastaajalle, jos työnantaja ei noudata tässä direktiivissä säädettyjä palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevia velvoitteita esimerkiksi kieltäytymällä toimittamasta työntekijöiden pyytämiä tietoja tai tapauksen mukaan jättämällä ilmoittamatta sukupuolten palkkaeroa, paitsi jos työnantaja osoittaa, että tällainen rikkominen on ollut ilmeisen tahatonta ja luonteeltaan vähäistä. |
| --- | --- |

(52)

Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (16) mukaisesti direktiivillä 2006/54/EY vahvistetaan säännökset sen varmistamiseksi, että ilmeisissä syrjintätapauksissa todistustaakka siirtyy vastaajalle. Tästä huolimatta uhrien ja tuomioistuinten ei ole aina helppo tietää, miten edes tämä olettama voitaisiin vahvistaa. Asiassa C-109/88 yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että kun palkkajärjestelmästä puuttuu täysin läpinäkyvyys, todistustaakan olisi siirryttävä vastaajalle riippumatta siitä, näyttääkö työntekijä toteen ilmeiseltä vaikuttavaa palkkasyrjintää. Näin ollen todistustaakka olisi siirrettävä vastaajalle, jos työnantaja ei noudata tässä direktiivissä säädettyjä palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevia velvoitteita esimerkiksi kieltäytymällä toimittamasta työntekijöiden pyytämiä tietoja tai tapauksen mukaan jättämällä ilmoittamatta sukupuolten palkkaeroa, paitsi jos työnantaja osoittaa, että tällainen rikkominen on ollut ilmeisen tahatonta ja luonteeltaan vähäistä.

| (53) | Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti tässä direktiivissä säädettyjen oikeuksien väitettyihin loukkaamisiin liittyvien kanteiden nostamista koskevia vanhentumisaikoja koskevien kansallisten sääntöjen olisi oltava sellaisia, että ne eivät tee kyseisten oikeuksien käyttämistä käytännössä mahdottomaksi tai suhteettoman vaikeaksi. Vanhentumisajat luovat esteitä erityisesti sukupuoleen perustuvan palkkasyrjinnän uhreille. Sen vuoksi olisi vahvistettava yhteiset vähimmäisvaatimukset. Kyseisissä vaatimuksissa olisi määritettävä, milloin vanhentumisaika alkaa kulua, sen kesto sekä olosuhteet, joiden vallitessa sen kuluminen keskeytyy tai katkeaa, ja säädettävä, että vanhentumisaika kanteen nostamiselle on vähintään kolme vuotta. Vanhentumisaikojen ei pitäisi alkaa kulua ennen kuin kantaja on tietoinen tai hänen voidaan kohtuudella olettaa olevan tietoinen loukkaamisesta. Jäsenvaltioiden olisi voitava päättää, että vanhentumisaika ei ala kulua loukkaamisen ollessa käynnissä tai ennen kuin työsopimus tai työsuhde on päättynyt. |
| --- | --- |

(53)

Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti tässä direktiivissä säädettyjen oikeuksien väitettyihin loukkaamisiin liittyvien kanteiden nostamista koskevia vanhentumisaikoja koskevien kansallisten sääntöjen olisi oltava sellaisia, että ne eivät tee kyseisten oikeuksien käyttämistä käytännössä mahdottomaksi tai suhteettoman vaikeaksi. Vanhentumisajat luovat esteitä erityisesti sukupuoleen perustuvan palkkasyrjinnän uhreille. Sen vuoksi olisi vahvistettava yhteiset vähimmäisvaatimukset. Kyseisissä vaatimuksissa olisi määritettävä, milloin vanhentumisaika alkaa kulua, sen kesto sekä olosuhteet, joiden vallitessa sen kuluminen keskeytyy tai katkeaa, ja säädettävä, että vanhentumisaika kanteen nostamiselle on vähintään kolme vuotta. Vanhentumisaikojen ei pitäisi alkaa kulua ennen kuin kantaja on tietoinen tai hänen voidaan kohtuudella olettaa olevan tietoinen loukkaamisesta. Jäsenvaltioiden olisi voitava päättää, että vanhentumisaika ei ala kulua loukkaamisen ollessa käynnissä tai ennen kuin työsopimus tai työsuhde on päättynyt.

| (54) | Oikeudenkäyntikulut ovat vakava pidäke, joka estää sukupuoleen perustuvan palkkasyrjinnän uhreja nostamasta kanteita, jotka liittyvät samaa palkkaa koskevan oikeuden väitettyyn loukkaamiseen, minkä vuoksi työntekijöiden suojelu ja samaa palkkaa koskevan oikeuden täytäntöönpano on riittämätöntä. Tämän oikeussuojan saatavuutta haittaavan merkittävän menettelyllisen esteen poistamiseksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kansalliset tuomioistuimet voivat arvioida, oliko hävinneellä kantajalla kohtuulliset perusteet kanteen nostamiseen, ja jos oli, olisiko jätettävä vaatimatta tätä kantajaa korvaamaan oikeudenkäynnistä aiheutuneet kulut. Tätä olisi sovellettava erityisesti, jos voittanut vastaaja ei ole noudattanut tässä direktiivissä säädettyjä palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevia velvoitteita. |
| --- | --- |

(54)

Oikeudenkäyntikulut ovat vakava pidäke, joka estää sukupuoleen perustuvan palkkasyrjinnän uhreja nostamasta kanteita, jotka liittyvät samaa palkkaa koskevan oikeuden väitettyyn loukkaamiseen, minkä vuoksi työntekijöiden suojelu ja samaa palkkaa koskevan oikeuden täytäntöönpano on riittämätöntä. Tämän oikeussuojan saatavuutta haittaavan merkittävän menettelyllisen esteen poistamiseksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kansalliset tuomioistuimet voivat arvioida, oliko hävinneellä kantajalla kohtuulliset perusteet kanteen nostamiseen, ja jos oli, olisiko jätettävä vaatimatta tätä kantajaa korvaamaan oikeudenkäynnistä aiheutuneet kulut. Tätä olisi sovellettava erityisesti, jos voittanut vastaaja ei ole noudattanut tässä direktiivissä säädettyjä palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevia velvoitteita.

| (55) | Jäsenvaltioiden olisi säädettävä tehokkaista, oikeasuhteisista ja varoittavista seuraamuksista, joita sovelletaan, jos tämän direktiivin nojalla annettuja tai sen voimaantulopäivänä jo voimassa olevia samaa palkkaa koskevaan oikeuteen liittyviä kansallisia säännöksiä on rikottu. Tällaisiin seuraamuksiin olisi sisällyttävä sakkoja, jotka voisivat perustua työnantajan vuotuiseen bruttoliikevaihtoon tai työnantajan kokonaispalkkakustannuksiin. Muut raskauttavat tai lieventävät tekijät, joita voidaan soveltaa tapauksen olosuhteissa esimerkiksi silloin, kun sukupuoleen perustuvaan palkkasyrjintään yhdistyy muita suojattuja syrjintäperusteita, olisi otettava huomioon. Jäsenvaltiot päättävät, minkä samasta tai samanarvoisesta työstä maksettavaa samaa palkkaa koskevien oikeuksien loukkaamisten ja velvoitteiden rikkomisten osalta sakot ovat sopivin seuraamus. |
| --- | --- |

(55)

Jäsenvaltioiden olisi säädettävä tehokkaista, oikeasuhteisista ja varoittavista seuraamuksista, joita sovelletaan, jos tämän direktiivin nojalla annettuja tai sen voimaantulopäivänä jo voimassa olevia samaa palkkaa koskevaan oikeuteen liittyviä kansallisia säännöksiä on rikottu. Tällaisiin seuraamuksiin olisi sisällyttävä sakkoja, jotka voisivat perustua työnantajan vuotuiseen bruttoliikevaihtoon tai työnantajan kokonaispalkkakustannuksiin. Muut raskauttavat tai lieventävät tekijät, joita voidaan soveltaa tapauksen olosuhteissa esimerkiksi silloin, kun sukupuoleen perustuvaan palkkasyrjintään yhdistyy muita suojattuja syrjintäperusteita, olisi otettava huomioon. Jäsenvaltiot päättävät, minkä samasta tai samanarvoisesta työstä maksettavaa samaa palkkaa koskevien oikeuksien loukkaamisten ja velvoitteiden rikkomisten osalta sakot ovat sopivin seuraamus.

| (56) | Jäsenvaltioiden olisi säädettävä erityisistä seuraamuksista, joita määrättäisiin toistuvasta miesten ja naisten samapalkkaisuutta samasta tai samanarvoisesta työstä koskevien oikeuksien loukkaamisesta tai velvoitteiden rikkomisesta, jotta voidaan ottaa huomioon loukkaamisen tai rikkomisen vakavuus ja estää tällaiset loukkaamiset tai rikkomiset. Tällaisiin seuraamuksiin voisi kuulua erilaisia taloudellisia pidäkkeitä, kuten julkisten etuuksien peruuttaminen tai sulkeminen tietyksi ajaksi muiden taloudellisten kannustimien tai julkisten tarjouskilpailujen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(56)

Jäsenvaltioiden olisi säädettävä erityisistä seuraamuksista, joita määrättäisiin toistuvasta miesten ja naisten samapalkkaisuutta samasta tai samanarvoisesta työstä koskevien oikeuksien loukkaamisesta tai velvoitteiden rikkomisesta, jotta voidaan ottaa huomioon loukkaamisen tai rikkomisen vakavuus ja estää tällaiset loukkaamiset tai rikkomiset. Tällaisiin seuraamuksiin voisi kuulua erilaisia taloudellisia pidäkkeitä, kuten julkisten etuuksien peruuttaminen tai sulkeminen tietyksi ajaksi muiden taloudellisten kannustimien tai julkisten tarjouskilpailujen ulkopuolelle.

| (57) | Tästä direktiivistä johtuvat työnantajien velvoitteet ovat osa niitä sovellettavia ympäristö-, sosiaaliturva- ja työlainsäädäntöön liittyviä velvoitteita, joiden noudattaminen julkisten tarjouskilpailujen yhteydessä jäsenvaltioiden on varmistettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2014/23/EU (17), 2014/24/EU (18) ja 2014/25/EU (19) nojalla. Jotta näitä työantajien velvoitteita noudatettaisiin samaa palkkaa koskevan oikeuden osalta, jäsenvaltioiden olisi erityisesti varmistettava, että talouden toimijoilla on julkista hankintasopimusta tai käyttöoikeussopimusta toteuttaessaan käytössä palkanmuodostusmekanismit, jotka eivät minkään samaa tai samanarvoista työtä tekevän työntekijäryhmän osalta johda työntekijöiden väliseen sukupuolten palkkaeroon, jota ei voida perustella sukupuolineutraaleilla tekijöillä. Jäsenvaltioiden olisi myös harkittava, olisiko hankintaviranomaisia vaadittava ottamaan tarvittaessa käyttöön seuraamuksia ja irtisanomista koskevia ehtoja sen varmistamiseksi, että julkisia hankintoja koskevien sopimusten ja käyttöoikeussopimusten toteuttamisessa noudatetaan samapalkkaisuuden periaatetta. Hankintaviranomaisten olisi myös voitava ottaa huomioon samapalkkaisuuden periaatteen laiminlyönti, johon tarjoaja tai jokin tarjoajan alihankkijoista on syyllistynyt, myös silloin kun ne harkitsevat poissulkemisperusteiden soveltamista tai tekevät päätöksen olla tekemättä hankintasopimusta sen tarjoajan kanssa, joka on tehnyt taloudellisesti edullisimman tarjouksen. |
| --- | --- |

(57)

Tästä direktiivistä johtuvat työnantajien velvoitteet ovat osa niitä sovellettavia ympäristö-, sosiaaliturva- ja työlainsäädäntöön liittyviä velvoitteita, joiden noudattaminen julkisten tarjouskilpailujen yhteydessä jäsenvaltioiden on varmistettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2014/23/EU (17), 2014/24/EU (18) ja 2014/25/EU (19) nojalla. Jotta näitä työantajien velvoitteita noudatettaisiin samaa palkkaa koskevan oikeuden osalta, jäsenvaltioiden olisi erityisesti varmistettava, että talouden toimijoilla on julkista hankintasopimusta tai käyttöoikeussopimusta toteuttaessaan käytössä palkanmuodostusmekanismit, jotka eivät minkään samaa tai samanarvoista työtä tekevän työntekijäryhmän osalta johda työntekijöiden väliseen sukupuolten palkkaeroon, jota ei voida perustella sukupuolineutraaleilla tekijöillä. Jäsenvaltioiden olisi myös harkittava, olisiko hankintaviranomaisia vaadittava ottamaan tarvittaessa käyttöön seuraamuksia ja irtisanomista koskevia ehtoja sen varmistamiseksi, että julkisia hankintoja koskevien sopimusten ja käyttöoikeussopimusten toteuttamisessa noudatetaan samapalkkaisuuden periaatetta. Hankintaviranomaisten olisi myös voitava ottaa huomioon samapalkkaisuuden periaatteen laiminlyönti, johon tarjoaja tai jokin tarjoajan alihankkijoista on syyllistynyt, myös silloin kun ne harkitsevat poissulkemisperusteiden soveltamista tai tekevät päätöksen olla tekemättä hankintasopimusta sen tarjoajan kanssa, joka on tehnyt taloudellisesti edullisimman tarjouksen.

| (58) | Samaa palkkaa koskevan oikeuden tuloksellinen täytäntöönpano edellyttää riittävää hallinnollista ja oikeussuojaa sellaista epäsuotuisaa kohtelua vastaan, joka johtuu työntekijöiden yrityksestä käyttää tätä oikeutta, työnantajalle esitetystä valituksesta tai muusta hallinnollisesta menettelystä tai tuomioistuinmenettelystä, jonka tarkoituksena on varmistaa tämän oikeuden noudattaminen. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (20) mukaan suojaan oikeutettujen työntekijöiden ryhmän käsitettä olisi tulkittava laajasti ja sen olisi katettava kaikki työntekijät, joita vastaan työnantaja saattaa ryhtyä kostotoimenpiteisiin sukupuoleen perustuvaa syrjintää koskevan valituksen vastatoimena. Suoja ei rajoitu vain valituksen tehneisiin työntekijöihin tai heidän edustajiinsa taikka henkilöihin, jotka täyttävät tietyt muodolliset vaatimukset tietyn aseman – kuten todistajan aseman – tunnustamisesta. |
| --- | --- |

(58)

Samaa palkkaa koskevan oikeuden tuloksellinen täytäntöönpano edellyttää riittävää hallinnollista ja oikeussuojaa sellaista epäsuotuisaa kohtelua vastaan, joka johtuu työntekijöiden yrityksestä käyttää tätä oikeutta, työnantajalle esitetystä valituksesta tai muusta hallinnollisesta menettelystä tai tuomioistuinmenettelystä, jonka tarkoituksena on varmistaa tämän oikeuden noudattaminen. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (20) mukaan suojaan oikeutettujen työntekijöiden ryhmän käsitettä olisi tulkittava laajasti ja sen olisi katettava kaikki työntekijät, joita vastaan työnantaja saattaa ryhtyä kostotoimenpiteisiin sukupuoleen perustuvaa syrjintää koskevan valituksen vastatoimena. Suoja ei rajoitu vain valituksen tehneisiin työntekijöihin tai heidän edustajiinsa taikka henkilöihin, jotka täyttävät tietyt muodolliset vaatimukset tietyn aseman – kuten todistajan aseman – tunnustamisesta.

| (59) | Tällä direktiivillä olisi vahvistettava olemassa olevia täytäntöönpanovälineitä ja -menettelyjä tässä direktiivissä säädettyjen oikeuksien ja velvoitteiden ja direktiivissä 2006/54/EY säädettyjen samapalkkaisuutta koskevien säännösten suhteen, jotta voidaan parantaa samapalkkaisuuden periaatteen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(59)

Tällä direktiivillä olisi vahvistettava olemassa olevia täytäntöönpanovälineitä ja -menettelyjä tässä direktiivissä säädettyjen oikeuksien ja velvoitteiden ja direktiivissä 2006/54/EY säädettyjen samapalkkaisuutta koskevien säännösten suhteen, jotta voidaan parantaa samapalkkaisuuden periaatteen täytäntöönpanoa.

| (60) | Tässä direktiivissä vahvistetaan vähimmäisvaatimukset ja kunnioitetaan siten jäsenvaltioiden oikeutta ottaa käyttöön tai pitää voimassa säännöksiä, jotka ovat työntekijöille suotuisampia. Voimassa olevaan sääntelykehykseen perustuvia oikeuksia olisi sovellettava edelleen, jollei tällä direktiivillä oteta käyttöön säännöksiä, jotka ovat työntekijöille suotuisampia. Tämän direktiivin täytäntöönpanoon ei voida vedota sellaisten olemassa olevien oikeuksien heikentämiseksi, jotka on vahvistettu voimassa olevassa tätä alaa koskevassa unionin oikeudessa tai kansallisessa lainsäädännössä, eikä sitä voida pitää pätevänä perusteena heikentää työntekijöiden oikeuksia samapalkkaisuuden periaatteen suhteen. |
| --- | --- |

(60)

Tässä direktiivissä vahvistetaan vähimmäisvaatimukset ja kunnioitetaan siten jäsenvaltioiden oikeutta ottaa käyttöön tai pitää voimassa säännöksiä, jotka ovat työntekijöille suotuisampia. Voimassa olevaan sääntelykehykseen perustuvia oikeuksia olisi sovellettava edelleen, jollei tällä direktiivillä oteta käyttöön säännöksiä, jotka ovat työntekijöille suotuisampia. Tämän direktiivin täytäntöönpanoon ei voida vedota sellaisten olemassa olevien oikeuksien heikentämiseksi, jotka on vahvistettu voimassa olevassa tätä alaa koskevassa unionin oikeudessa tai kansallisessa lainsäädännössä, eikä sitä voida pitää pätevänä perusteena heikentää työntekijöiden oikeuksia samapalkkaisuuden periaatteen suhteen.

| (61) | Jotta samaa palkkaa koskevan oikeuden täytäntöönpanoa voitaisiin valvoa asianmukaisesti, jäsenvaltioiden olisi perustettava tai nimettävä erityinen valvontaelin. Tämän elimen olisi voitava olla osa olemassa olevaa elintä, jolla on samantapaiset tavoitteet, ja sillä olisi oltava tässä direktiivissä säädettyjen, palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevien toimenpiteiden toteuttamiseen liittyviä erityistehtäviä ja sen olisi kerättävä määrättyjä tietoja palkkauksen eriarvoisuuden ja palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevien toimenpiteiden vaikutuksen seurantaa varten. Jäsenvaltioiden olisi voitava nimetä useampi kuin yksi elin edellyttäen, että tässä direktiivissä säädetyistä seuranta- ja analyysitehtävistä huolehtii jokin keskuselin. |
| --- | --- |

(61)

Jotta samaa palkkaa koskevan oikeuden täytäntöönpanoa voitaisiin valvoa asianmukaisesti, jäsenvaltioiden olisi perustettava tai nimettävä erityinen valvontaelin. Tämän elimen olisi voitava olla osa olemassa olevaa elintä, jolla on samantapaiset tavoitteet, ja sillä olisi oltava tässä direktiivissä säädettyjen, palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevien toimenpiteiden toteuttamiseen liittyviä erityistehtäviä ja sen olisi kerättävä määrättyjä tietoja palkkauksen eriarvoisuuden ja palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevien toimenpiteiden vaikutuksen seurantaa varten. Jäsenvaltioiden olisi voitava nimetä useampi kuin yksi elin edellyttäen, että tässä direktiivissä säädetyistä seuranta- ja analyysitehtävistä huolehtii jokin keskuselin.

| (62) | Sukupuolen mukaan eriteltyjen palkkatilastojen kokoaminen ja täsmällisten ja täydellisten tilastojen toimittaminen komissiolle (Eurostatille) on olennaisen tärkeää, jotta voidaan analysoida ja seurata sukupuolten palkkaeron muutoksia unionin tasolla. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 530/1999 (21) edellytetään, että jäsenvaltiot kokoavat mikrotasolla neljän vuoden välein ansioita koskevat rakennetilastot, jotta saadaan käyttöön yhdenmukaisia tietoja sukupuolten palkkaeron laskemista varten. Vuosittain laadittavat laadukkaat tilastot voisivat parantaa läpinäkyvyyttä ja tehostaa sukupuoleen perustuvan palkkauksen eriarvoisuuden seurantaa ja lisätä tietoisuutta asiasta. Tällaisten tietojen saatavuus ja vertailtavuus ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan arvioida kehitystä sekä kansallisella että koko unionin tasolla. Komissiolle (Eurostat) toimitettavat asiaan liittyvät tilastot olisi kerättävä tilastotarkoituksiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 223/2009 (22) tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(62)

Sukupuolen mukaan eriteltyjen palkkatilastojen kokoaminen ja täsmällisten ja täydellisten tilastojen toimittaminen komissiolle (Eurostatille) on olennaisen tärkeää, jotta voidaan analysoida ja seurata sukupuolten palkkaeron muutoksia unionin tasolla. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 530/1999 (21) edellytetään, että jäsenvaltiot kokoavat mikrotasolla neljän vuoden välein ansioita koskevat rakennetilastot, jotta saadaan käyttöön yhdenmukaisia tietoja sukupuolten palkkaeron laskemista varten. Vuosittain laadittavat laadukkaat tilastot voisivat parantaa läpinäkyvyyttä ja tehostaa sukupuoleen perustuvan palkkauksen eriarvoisuuden seurantaa ja lisätä tietoisuutta asiasta. Tällaisten tietojen saatavuus ja vertailtavuus ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan arvioida kehitystä sekä kansallisella että koko unionin tasolla. Komissiolle (Eurostat) toimitettavat asiaan liittyvät tilastot olisi kerättävä tilastotarkoituksiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 223/2009 (22) tarkoitetulla tavalla.

| (63) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita, joita ovat samapalkkaisuuden periaatteen parempi ja tehokkaampi soveltaminen vahvistamalla yhteiset vähimmäisvaatimukset, joita olisi sovellettava kaikkiin yrityksiin ja organisaatioihin kaikkialla unionissa, vaan tavoitteet voidaan niiden laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä säädetään ainoastaan vähimmäisvaatimuksista eikä siinä ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(63)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita, joita ovat samapalkkaisuuden periaatteen parempi ja tehokkaampi soveltaminen vahvistamalla yhteiset vähimmäisvaatimukset, joita olisi sovellettava kaikkiin yrityksiin ja organisaatioihin kaikkialla unionissa, vaan tavoitteet voidaan niiden laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä säädetään ainoastaan vähimmäisvaatimuksista eikä siinä ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (64) | Työmarkkinaosapuolilla on keskeinen tehtävä niiden keinojen suunnittelussa, joilla palkkauksen läpinäkyvyyttä edistävät toimenpiteet pannaan täytäntöön jäsenvaltioissa, erityisesti niissä, joissa työehtosopimusneuvottelujen kattavuus on suuri. Jäsenvaltioilla olisi sen vuoksi oltava mahdollisuus antaa tämän direktiivin tai sen osan täytäntöönpano työmarkkinaosapuolten tehtäväksi edellyttäen, että jäsenvaltiot toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tällä direktiivillä tavoitellut tulokset taataan kaikissa tilanteissa. |
| --- | --- |

(64)

Työmarkkinaosapuolilla on keskeinen tehtävä niiden keinojen suunnittelussa, joilla palkkauksen läpinäkyvyyttä edistävät toimenpiteet pannaan täytäntöön jäsenvaltioissa, erityisesti niissä, joissa työehtosopimusneuvottelujen kattavuus on suuri. Jäsenvaltioilla olisi sen vuoksi oltava mahdollisuus antaa tämän direktiivin tai sen osan täytäntöönpano työmarkkinaosapuolten tehtäväksi edellyttäen, että jäsenvaltiot toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tällä direktiivillä tavoitellut tulokset taataan kaikissa tilanteissa.

| (65) | Jäsenvaltioiden olisi tätä direktiiviä täytäntöönpantaessa vältettävä säätämästä sellaisia hallinnollisia, rahoituksellisia ja oikeudellisia rajoituksia, jotka vaikeuttaisivat mikroyritysten tai pienten ja keskisuurten yritysten perustamista ja kehittämistä. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi arvioitava kansallisen lainsäädännön osaksi saattamista koskevien toimenpiteidensä vaikutusta mikroyrityksiin sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sen varmistamiseksi, ettei niillä ole kohtuutonta vaikutusta kyseisiin yrityksiin, ja kiinnittämään erityistä huomiota mikroyrityksiin ja hallinnollisen rasituksen keventämiseen sekä julkaisemaan tällaisten arviointien tulokset. |
| --- | --- |

(65)

Jäsenvaltioiden olisi tätä direktiiviä täytäntöönpantaessa vältettävä säätämästä sellaisia hallinnollisia, rahoituksellisia ja oikeudellisia rajoituksia, jotka vaikeuttaisivat mikroyritysten tai pienten ja keskisuurten yritysten perustamista ja kehittämistä. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi arvioitava kansallisen lainsäädännön osaksi saattamista koskevien toimenpiteidensä vaikutusta mikroyrityksiin sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sen varmistamiseksi, ettei niillä ole kohtuutonta vaikutusta kyseisiin yrityksiin, ja kiinnittämään erityistä huomiota mikroyrityksiin ja hallinnollisen rasituksen keventämiseen sekä julkaisemaan tällaisten arviointien tulokset.

| (66) | Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (23) 42 artiklan mukaisesti, ja hän on antanut lausunnon 27 päivänä huhtikuuta 2021, |
| --- | --- |

(66)

Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (23) 42 artiklan mukaisesti, ja hän on antanut lausunnon 27 päivänä huhtikuuta 2021,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

Tässä direktiivissä vahvistetaan vähimmäisvaatimukset, joilla lujitetaan SEUT 157 artiklassa vahvistetun periaatteen, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka, jäljempänä ’samapalkkaisuuden periaate’, ja direktiivin 2006/54/EY 4 artiklassa säädetyn syrjintäkiellon soveltamista erityisesti palkkauksen läpinäkyvyyden ja tehostettujen täytäntöönpanomekanismien avulla.

2 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä direktiiviä sovelletaan julkisen ja yksityisen sektorin työnantajiin.

2.   Tätä direktiiviä sovelletaan kaikkiin työntekijöihin, joilla on kussakin jäsenvaltiossa voimassa olevissa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa ja/tai käytännöissä määritelty työsopimus tai työsuhde, unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö huomioon ottaen.

3.   Sovellettaessa 5 artiklaa tätä direktiiviä sovelletaan työnhakijoihin.

3 artikla

Määritelmät

1.   Tässä direktiivissä tarkoitetaan:

| a) | ’palkalla’ tavanomaista perus- tai vähimmäispalkkaa ja muuta korvausta, jonka työntekijä saa työnantajaltaan työsuhteensa vuoksi rahana tai luontoisetuna suoraan tai välillisesti, jäljempänä ’täydentävät tai muuttuvat erät’; |
| --- | --- |

a)

’palkalla’ tavanomaista perus- tai vähimmäispalkkaa ja muuta korvausta, jonka työntekijä saa työnantajaltaan työsuhteensa vuoksi rahana tai luontoisetuna suoraan tai välillisesti, jäljempänä ’täydentävät tai muuttuvat erät’;

| b) | ’palkkatasolla’ vuotuista bruttopalkkaa ja vastaavaa bruttotuntipalkkaa; |
| --- | --- |

b)

’palkkatasolla’ vuotuista bruttopalkkaa ja vastaavaa bruttotuntipalkkaa;

| c) | ’sukupuolten palkkaerolla’ työnantajan nais- ja miespuolisten työntekijöiden keskipalkkatasojen eroa ilmaistuna prosenttiosuutena miespuolisten työntekijöiden keskipalkkatasosta; |
| --- | --- |

c)

’sukupuolten palkkaerolla’ työnantajan nais- ja miespuolisten työntekijöiden keskipalkkatasojen eroa ilmaistuna prosenttiosuutena miespuolisten työntekijöiden keskipalkkatasosta;

| d) | ’mediaanipalkkatasolla’ palkkatasoa, jolla puolet työnantajan työntekijöistä ansaitsee enemmän ja puolet vähemmän; |
| --- | --- |

d)

’mediaanipalkkatasolla’ palkkatasoa, jolla puolet työnantajan työntekijöistä ansaitsee enemmän ja puolet vähemmän;

| e) | ’sukupuolten mediaanipalkkaerolla’ työnantajan naispuolisten työntekijöiden mediaanipalkkatason ja miespuolisten työntekijöiden mediaanipalkkatason välistä eroa ilmaistuna prosenttiosuutena miespuolisten työntekijöiden mediaanipalkkatasosta; |
| --- | --- |

e)

’sukupuolten mediaanipalkkaerolla’ työnantajan naispuolisten työntekijöiden mediaanipalkkatason ja miespuolisten työntekijöiden mediaanipalkkatason välistä eroa ilmaistuna prosenttiosuutena miespuolisten työntekijöiden mediaanipalkkatasosta;

| f) | ’kvartiilipalkkaluokalla’ neljää yhtä suurta työntekijäryhmää, joihin työntekijät jaetaan palkkatasonsa mukaan alimmasta ylimpään; |
| --- | --- |

f)

’kvartiilipalkkaluokalla’ neljää yhtä suurta työntekijäryhmää, joihin työntekijät jaetaan palkkatasonsa mukaan alimmasta ylimpään;

| g) | ’samanarvoisella työllä’ työtä, joka katsotaan samanarvoiseksi 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen syrjimättömien, objektiivisten ja sukupuolineutraalien kriteerien mukaisesti; |
| --- | --- |

g)

’samanarvoisella työllä’ työtä, joka katsotaan samanarvoiseksi 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen syrjimättömien, objektiivisten ja sukupuolineutraalien kriteerien mukaisesti;

| h) | ’työntekijäryhmällä’ samaa tai samanarvoista työtä tekeviä työntekijöitä, jotka työntekijöiden työnantaja on ryhmitellyt muutoin kuin sattumanvaraisesti 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen syrjimättömien, objektiivisten ja sukupuolineutraalien kriteerien perusteella ja tapauskohtaisesti yhteistyössä työntekijöiden edustajien kanssa kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti; |
| --- | --- |

h)

’työntekijäryhmällä’ samaa tai samanarvoista työtä tekeviä työntekijöitä, jotka työntekijöiden työnantaja on ryhmitellyt muutoin kuin sattumanvaraisesti 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen syrjimättömien, objektiivisten ja sukupuolineutraalien kriteerien perusteella ja tapauskohtaisesti yhteistyössä työntekijöiden edustajien kanssa kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti;

| i) | ’välittömällä syrjinnällä’ tilannetta, jossa henkilöä kohdellaan sukupuolen perusteella epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta kohdellaan, on kohdeltu tai kohdeltaisiin vertailukelpoisessa tilanteessa; |
| --- | --- |

i)

’välittömällä syrjinnällä’ tilannetta, jossa henkilöä kohdellaan sukupuolen perusteella epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta kohdellaan, on kohdeltu tai kohdeltaisiin vertailukelpoisessa tilanteessa;

| j) | ‘välillisellä syrjinnällä’ tilannetta, jossa näennäisesti neutraali säännös, peruste tai käytäntö saattaisi henkilöt näiden sukupuolen perusteella erityisen epäedulliseen asemaan toiseen sukupuoleen verrattuna, paitsi jos kyseinen säännös, peruste tai käytäntö on objektiivisesti perusteltavissa oikeutetulla tavoitteella ja tavoitteen saavuttamiseksi käytetyt keinot ovat asianmukaisia ja tarpeellisia; |
| --- | --- |

j)

‘välillisellä syrjinnällä’ tilannetta, jossa näennäisesti neutraali säännös, peruste tai käytäntö saattaisi henkilöt näiden sukupuolen perusteella erityisen epäedulliseen asemaan toiseen sukupuoleen verrattuna, paitsi jos kyseinen säännös, peruste tai käytäntö on objektiivisesti perusteltavissa oikeutetulla tavoitteella ja tavoitteen saavuttamiseksi käytetyt keinot ovat asianmukaisia ja tarpeellisia;

| k) | ’työsuojeluviranomaisella’ yhtä tai useampaa elintä, joka vastaa kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti valvonta- ja tarkastustehtävistä työmarkkinoilla paitsi silloin kun työmarkkinaosapuolet voivat kansallisessa lainsäädännössä säädetyissä tapauksissa hoitaa näitä tehtäviä; |
| --- | --- |

k)

’työsuojeluviranomaisella’ yhtä tai useampaa elintä, joka vastaa kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti valvonta- ja tarkastustehtävistä työmarkkinoilla paitsi silloin kun työmarkkinaosapuolet voivat kansallisessa lainsäädännössä säädetyissä tapauksissa hoitaa näitä tehtäviä;

| l) | ’tasa-arvoelimellä’ yhtä tai useampaa direktiivin 2006/54/EY 20 artiklan nojalla nimettyä elintä; |
| --- | --- |

l)

’tasa-arvoelimellä’ yhtä tai useampaa direktiivin 2006/54/EY 20 artiklan nojalla nimettyä elintä;

| m) | ’työntekijöiden edustajilla’ työntekijöiden edustajia kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti. |
| --- | --- |

m)

’työntekijöiden edustajilla’ työntekijöiden edustajia kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti.

2.   Tätä direktiiviä sovellettaessa seuraavia pidetään syrjintänä:

| a) | direktiivin 2006/54/EY 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu häirintä ja sukupuolinen häirintä sekä henkilön epäsuotuisa kohtelu sen perusteella, vastustaako hän tällaista käytöstä vai alistuuko hän siihen, kun kyseinen häirintä tai kohtelu liittyy tässä direktiivissä säädettyjen oikeuksien käyttämiseen tai on seurausta siitä; |
| --- | --- |

a)

direktiivin 2006/54/EY 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu häirintä ja sukupuolinen häirintä sekä henkilön epäsuotuisa kohtelu sen perusteella, vastustaako hän tällaista käytöstä vai alistuuko hän siihen, kun kyseinen häirintä tai kohtelu liittyy tässä direktiivissä säädettyjen oikeuksien käyttämiseen tai on seurausta siitä;

| b) | mikä tahansa käsky tai ohje syrjiä henkilöitä sukupuolen perusteella; |
| --- | --- |

b)

mikä tahansa käsky tai ohje syrjiä henkilöitä sukupuolen perusteella;

| c) | mikä tahansa neuvoston direktiivissä 92/85/ETY (24) tarkoitettu raskauteen tai äitiyslomaan liittyvä epäsuotuisampi kohtelu; |
| --- | --- |

c)

mikä tahansa neuvoston direktiivissä 92/85/ETY (24) tarkoitettu raskauteen tai äitiyslomaan liittyvä epäsuotuisampi kohtelu;

| d) | mikä tahansa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/1158 (25) tarkoitettu epäsuotuisampi kohtelu, joka perustuu sukupuoleen, myös isyysvapaan, vanhempainvapaan tai omaishoitovapaan osalta; |
| --- | --- |

d)

mikä tahansa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/1158 (25) tarkoitettu epäsuotuisampi kohtelu, joka perustuu sukupuoleen, myös isyysvapaan, vanhempainvapaan tai omaishoitovapaan osalta;

| e) | intersektionaalinen syrjintä, joka on sekä sukupuoleen että yhteen tai useampaan muuhun, direktiivillä 2000/43/EY tai direktiivillä 2000/78/EY suojattuun syrjintäperusteeseen perustuvaa syrjintää. |
| --- | --- |

e)

intersektionaalinen syrjintä, joka on sekä sukupuoleen että yhteen tai useampaan muuhun, direktiivillä 2000/43/EY tai direktiivillä 2000/78/EY suojattuun syrjintäperusteeseen perustuvaa syrjintää.

3.   Edellä olevassa 2 kohdan e alakohdassa ei aseteta työnantajille lisävelvoitteita kerätä tässä direktiivissä tarkoitettuja tietoja, jotka liittyvät muihin suojattuihin syrjintäperusteisiin kuin sukupuoleen.

4 artikla

Sama ja samanarvoinen työ

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että työnantajilla on palkkarakenteet, joilla varmistetaan, että samasta tai samanarvoisesta työstä maksetaan sama palkka.

2.   Jäsenvaltioiden on tasa-arvoelimiä kuullen toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että saataville asetetaan analyyttiset välineet tai menetelmät, jotka ovat helposti käytettävissä työn arvon arvioinnin ja vertailun tukemiseksi ja ohjaamiseksi tässä artiklassa vahvistettujen kriteerien mukaisesti. Näiden välineiden tai menetelmien on mahdollistettava se, että työnantajat ja/tai työmarkkinaosapuolet voivat helposti laatia ja käyttää sukupuolineutraaleja työn arviointi- ja luokittelujärjestelmiä, joihin ei sisälly minkäänlaista sukupuoleen perustuvaa palkkasyrjintää.

3.   Komissio voi tarvittaessa päivittää sukupuolineutraaleja työn arviointi- ja luokittelujärjestelmiä koskevia unionin laajuisia suuntaviivoja Euroopan tasa-arvoinstituuttia (EIGE) kuullen.

4.   Palkkarakenteiden on oltava sellaisia, että niiden avulla voidaan arvioida, ovatko työntekijät työn arvon suhteen vertailukelpoisessa tilanteessa, käyttäen objektiivisia ja sukupuolineutraaleja kriteerejä, joista on sovittu työntekijöiden edustajien kanssa, jos tällaisia edustajia on. Nämä kriteerit eivät saa perustua suoraan tai välillisesti työntekijöiden sukupuoleen. Niihin on kuuluttava pätevyys, kuormitus, vastuun määrä ja työolot sekä tarvittaessa muut tekijät, jotka ovat merkityksellisiä kyseisessä työssä tai tehtävässä. Niitä on sovellettava objektiivisella ja sukupuolineutraalilla tavalla, johon ei sisälly minkäänlaista sukupuoleen perustuvaa välitöntä tai välillistä syrjintää. Varsinkaan asiaankuuluvia pehmeitä taitoja ei saa aliarvostaa.

II LUKU

PALKKAUKSEN LÄPINÄKYVYYS

5 artikla

Palkkauksen läpinäkyvyys ennen työhönottoa

1.   Työnhakijoilla on oikeus saada mahdolliselta tulevalta työnantajalta seuraavat tiedot:

| a) | kyseisestä tehtävästä maksettava alkupalkka tai sen vaihteluväli objektiivisten ja sukupuolineutraalien kriteerien perusteella; sekä |
| --- | --- |

a)

kyseisestä tehtävästä maksettava alkupalkka tai sen vaihteluväli objektiivisten ja sukupuolineutraalien kriteerien perusteella; sekä

| b) | tarvittaessa työnantajan soveltaman työehtosopimuksen kyseistä tehtävää koskevat asiaankuuluvat määräykset. |
| --- | --- |

b)

tarvittaessa työnantajan soveltaman työehtosopimuksen kyseistä tehtävää koskevat asiaankuuluvat määräykset.

Tällaiset tiedot on ilmoitettava siten, että varmistetaan tietoon perustuva ja läpinäkyvä palkkaneuvottelu, esimerkiksi julkaisemalla ne työpaikkailmoituksessa, ennen työhaastattelua tai muulla tavoin.

2.   Työnantaja ei saa tiedustella hakijalta tämän nykyisten tai aiempien työsuhteiden palkkahistoriaa.

3.   Työnantajien on varmistettava, että työpaikkailmoitukset ja tehtävänimikkeet ovat sukupuolineutraaleja ja että työhönottoprosessit hoidetaan syrjimättömällä tavalla, jotta ei heikennetä oikeutta samaan palkkaan samasta tai samanarvoisesta työstä, jäljempänä ’samaa palkkaa koskeva oikeus’.

6 artikla

Palkanmuodostus- ja palkkakehityspolitiikan läpinäkyvyys

1.   Työnantajien on annettava työntekijöilleen helposti saatavassa muodossa tieto kriteereistä, joita käytetään työntekijöiden palkan, palkkatasojen ja palkkakehityksen määrittämisessä. Näiden kriteerien on oltava objektiivisia ja sukupuolineutraaleja.

2.   Jäsenvaltiot voivat vapauttaa työnantajat, joilla on alle 50 työntekijää, 1 kohdassa säädetystä palkkakehitystä koskevasta velvoitteesta.

7 artikla

Tiedonsaantioikeus

1.   Työntekijöillä on oikeus pyytää ja saada kirjallisesti 2 ja 4 kohdan mukaisesti tietoja yksilöllisestä palkkatasostaan ja keskipalkkatasoista sukupuolen mukaan eriteltyinä sellaisten työntekijäryhmien osalta, jotka tekevät samaa tai samanarvoista työtä kuin he.

2.   Työntekijöillä on oltava mahdollisuus pyytää ja saada 1 kohdassa tarkoitetut tiedot työntekijöiden edustajiensa välityksellä kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti. Heillä on myös oltava mahdollisuus pyytää ja saada tietoja tasa-arvoelimen välityksellä.

Jos saadut tiedot ovat virheellisiä tai puutteellisia, työntekijöillä on oltava oikeus pyytää henkilökohtaisesti tai työntekijöiden edustajiensa välityksellä kohtuullisia lisäselvennyksiä ja -yksityiskohtia mistä hyvänsä toimitetusta tiedosta ja saada perusteltu vastaus.

3.   Työnantajien on ilmoitettava vuosittain kaikille työntekijöille heidän oikeudestaan saada 1 kohdassa tarkoitetut tiedot sekä toimista, joita työntekijän on toteutettava kyseisen oikeuden käyttämiseksi.

4.   Työnantajien on annettava 1 kohdassa tarkoitetut tiedot kohtuullisen ajan kuluessa ja joka tapauksessa kahden kuukauden kuluessa pyynnön esittämisestä.

5.   Työntekijöitä ei saa estää ilmoittamasta palkkaansa samapalkkaisuuden periaatteen täytäntöönpanoa varten. Jäsenvaltioiden on erityisesti otettava käyttöön toimenpiteitä sellaisten sopimusehtojen kieltämiseksi, jotka estävät työntekijöitä antamasta tietoja palkastaan.

6.   Työnantajat voivat vaatia, että työntekijät, jotka ovat saaneet tämän artiklan nojalla muita kuin omaa palkkaansa tai palkkatasoaan koskevia tietoja, eivät käytä näitä tietoja mihinkään muuhun tarkoitukseen kuin käyttääkseen samaa palkkaa koskevaa oikeuttaan.

8 artikla

Tietojen esteettömyys

Työnantajien on annettava kaikki 5, 6 ja 7 artiklan nojalla työntekijöiden tai työnhakijoiden kanssa jaettavat tiedot muodossa, joka on esteetön vammaisille henkilöille ja jossa otetaan huomioon heidän erityistarpeensa.

9 artikla

Raportointi nais- ja miespuolisten työntekijöiden palkkaeroista

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että työnantajat antavat organisaatiotaan koskevat seuraavat tiedot tämän artiklan mukaisesti:

| a) | sukupuolten palkkaero; |
| --- | --- |

a)

sukupuolten palkkaero;

| b) | sukupuolten palkkaero täydentävien tai muuttuvien erien osalta; |
| --- | --- |

b)

sukupuolten palkkaero täydentävien tai muuttuvien erien osalta;

| c) | sukupuolten mediaanipalkkaero; |
| --- | --- |

c)

sukupuolten mediaanipalkkaero;

| d) | sukupuolten mediaanipalkkaero täydentävien tai muuttuvien erien osalta; |
| --- | --- |

d)

sukupuolten mediaanipalkkaero täydentävien tai muuttuvien erien osalta;

| e) | täydentäviä tai muuttuvia eriä saavien nais- ja miespuolisten työntekijöiden osuus; |
| --- | --- |

e)

täydentäviä tai muuttuvia eriä saavien nais- ja miespuolisten työntekijöiden osuus;

| f) | nais- ja miespuolisten työntekijöiden osuus kussakin kvartiilipalkkaluokassa; |
| --- | --- |

f)

nais- ja miespuolisten työntekijöiden osuus kussakin kvartiilipalkkaluokassa;

| g) | sukupuolten välinen palkkaero työntekijöiden välillä työntekijäryhmittäin, tavallisen peruspalkan ja täydentävien tai muuttuvien osien mukaan eriteltynä. |
| --- | --- |

g)

sukupuolten välinen palkkaero työntekijöiden välillä työntekijäryhmittäin, tavallisen peruspalkan ja täydentävien tai muuttuvien osien mukaan eriteltynä.

2.   Työnantajien, joilla on vähintään 250 työntekijää, on viimeistään 7 päivänä kesäkuuta 2027 ja sen jälkeen joka vuosi toimitettava 1 kohdan mukaiset tiedot, jotka koskevat edellistä kalenterivuotta.

3.   Työnantajien, joilla on 150–249 työntekijää, on viimeistään 7 päivänä kesäkuuta 2027 ja sen jälkeen joka kolmas vuosi toimitettava 1 kohdan mukaiset tiedot, jotka koskevat edellistä kalenterivuotta.

4.   Työnantajien, joilla on 100–149 työntekijää, on viimeistään 7 päivänä kesäkuuta 2031 ja sen jälkeen joka kolmas vuosi toimitettava 1 kohdan mukaiset tiedot, jotka koskevat edellistä kalenterivuotta.

5.   Jäsenvaltiot eivät saa estää työnantajia, joilla on alle 100 työntekijää, toimittamasta 1 kohdassa säädettyjä tietoja vapaaehtoisesti. Jäsenvaltiot voivat kansallisen lainsäädäntönsä nojalla vaatia työnantajia, joilla on alle 100 työntekijää, toimittamaan tietoja palkoista.

6.   Työnantajan johdon on vahvistettava tietojen oikeellisuus kuultuaan työntekijöiden edustajia. Työnantajan soveltamien menetelmien on oltava työntekijöiden edustajien saatavilla.

7.   Tämän artiklan 1 kohdan a–g alakohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava viranomaiselle, joka vastaa tällaisten tietojen kokoamisesta ja julkaisemisesta 29 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Työnantaja voi julkaista tämän artiklan 1 kohdan a–f alakohdassa tarkoitetut tiedot verkkosivustollaan tai asettaa ne muulla tavoin julkisesti saataville.

8.   Jäsenvaltiot voivat kerätä tämän artiklan 1 kohdan a–f alakohdan mukaiset tiedot itse hallinnollisten tietojen, kuten työnantajien vero- tai sosiaaliturvaviranomaisille toimittamien tietojen perusteella. Tiedot on 29 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla julkistettava.

9.   Työnantajien on toimitettava 1 kohdan g alakohdassa tarkoitetut tiedot kaikille työntekijöilleen ja työntekijöidensä edustajille. Työnantajien on pyynnöstä toimitettava tiedot työsuojeluviranomaiselle ja tasa-arvoelimelle. Myös neljän edellisen vuoden tiedot on pyynnöstä toimitettava, jos ne ovat saatavilla.

10.   Työntekijöillä, työntekijöiden edustajilla, työsuojeluviranomaisilla ja tasa-arvoelimillä on oltava oikeus pyytää työnantajilta lisäselvennyksiä ja -yksityiskohtia kaikista annetuista tiedoista, mukaan lukien sukupuolten välisiä palkkaeroja koskevat selitykset. Työnantajien on vastattava tällaisiin pyyntöihin kohtuullisessa ajassa ja perusteltava vastauksensa. Jos sukupuolten välisiä palkkaeroja ei voida perustella objektiivisilla ja sukupuolineutraaleilla kriteereillä, työnantajien on korjattava tilanne kohtuullisen ajan kuluessa tiiviissä yhteistyössä työntekijöiden edustajien, työsuojeluviranomaisen ja/tai tasa-arvoelimen kanssa.

10 artikla

Yhteinen palkka-arviointi

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että työnantajat, joihin sovelletaan 9 artiklan mukaista palkkaraportointia, tekevät yhteistyössä työntekijöidensä edustajien kanssa yhteisen palkka-arvioinnin, kun kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | palkkaraportoinnista käy ilmi, että nais- ja miespuolisten työntekijöiden keskipalkkatason ero on vähintään 5 prosenttia missä tahansa työntekijäryhmässä; |
| --- | --- |

a)

palkkaraportoinnista käy ilmi, että nais- ja miespuolisten työntekijöiden keskipalkkatason ero on vähintään 5 prosenttia missä tahansa työntekijäryhmässä;

| b) | työnantaja ei ole perustellut tällaista keskipalkkatason eroa objektiivisilla ja sukupuolineutraaleilla kriteereillä; |
| --- | --- |

b)

työnantaja ei ole perustellut tällaista keskipalkkatason eroa objektiivisilla ja sukupuolineutraaleilla kriteereillä;

| c) | työnantaja ei ole korjannut tällaista perusteetonta keskipalkkatason eroa kuuden kuukauden kuluessa palkkaraportoinnin toimittamispäivästä. |
| --- | --- |

c)

työnantaja ei ole korjannut tällaista perusteetonta keskipalkkatason eroa kuuden kuukauden kuluessa palkkaraportoinnin toimittamispäivästä.

2.   Yhteinen palkka-arviointi on suoritettava, jotta voidaan määrittää, korjata ja estää nais- ja miespuolisten työntekijöiden palkkaerot, joita ei voida perustella objektiivisilla ja sukupuolineutraaleilla kriteereillä, ja sen on sisällettävä seuraavat:

| a) | analyysi nais- ja miespuolisten työntekijöiden osuudesta kussakin työntekijäryhmässä; |
| --- | --- |

a)

analyysi nais- ja miespuolisten työntekijöiden osuudesta kussakin työntekijäryhmässä;

| b) | tiedot nais- ja miespuolisten työntekijöiden keskimääräisistä palkkatasoista ja täydentävistä tai muuttuvista eristä kussakin työntekijäryhmässä; |
| --- | --- |

b)

tiedot nais- ja miespuolisten työntekijöiden keskimääräisistä palkkatasoista ja täydentävistä tai muuttuvista eristä kussakin työntekijäryhmässä;

| c) | nais- ja miespuolisten työntekijöiden keskipalkkatasojen erot kussakin työntekijäryhmässä; |
| --- | --- |

c)

nais- ja miespuolisten työntekijöiden keskipalkkatasojen erot kussakin työntekijäryhmässä;

| d) | näiden keskipalkkatasojen erojen syyt sellaisten mahdollisten objektiivisten ja sukupuolineutraalien kriteerien perusteella, jotka työntekijöiden edustajat ja työnantaja ovat yhdessä vahvistaneet; |
| --- | --- |

d)

näiden keskipalkkatasojen erojen syyt sellaisten mahdollisten objektiivisten ja sukupuolineutraalien kriteerien perusteella, jotka työntekijöiden edustajat ja työnantaja ovat yhdessä vahvistaneet;

| e) | niiden nais- ja miespuolisten työntekijöiden osuus, jotka ovat hyötyneet mahdollisesta palkankorotuksesta äitiys- tai isyysvapaalta, vanhempainvapaalta tai omaishoitovapaalta palattuaan, jos tällainen palkankorotus on annettu asiaankuuluvassa työntekijäryhmässä mainitun vapaan aikana; |
| --- | --- |

e)

niiden nais- ja miespuolisten työntekijöiden osuus, jotka ovat hyötyneet mahdollisesta palkankorotuksesta äitiys- tai isyysvapaalta, vanhempainvapaalta tai omaishoitovapaalta palattuaan, jos tällainen palkankorotus on annettu asiaankuuluvassa työntekijäryhmässä mainitun vapaan aikana;

| f) | toimenpiteet palkkaerojen korjaamiseksi, jollei niitä voida perustella objektiivisilla ja sukupuolineutraaleilla kriteereillä; |
| --- | --- |

f)

toimenpiteet palkkaerojen korjaamiseksi, jollei niitä voida perustella objektiivisilla ja sukupuolineutraaleilla kriteereillä;

| g) | arviointi aiempien yhteisten palkka-arviointien perusteella toteutettujen toimenpiteiden vaikuttavuudesta. |
| --- | --- |

g)

arviointi aiempien yhteisten palkka-arviointien perusteella toteutettujen toimenpiteiden vaikuttavuudesta.

3.   Työnantajien on asetettava yhteinen palkka-arviointi työntekijöiden ja työntekijöiden edustajien saataville ja toimitettava se valvontaelimelle 29 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti. Niiden on pyynnöstä asetettava arviointi työsuojeluviranomaisen ja tasa-arvoelimen saataville.

4.   Toteuttaessaan yhteiseen palkka-arviointiin perustuvia toimenpiteitä työnantajan on korjattava perusteettomat palkkaerot kohtuullisessa ajassa ja tiiviissä yhteistyössä työntekijöiden edustajien kanssa kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti. Työsuojeluviranomaista ja/tai tasa-arvoelintä voidaan pyytää osallistumaan tähän prosessiin. Toimenpiteiden toteuttamiseen on sisällyttävä analyysi nykyisistä sukupuolineutraaleista työn arviointi- ja luokittelujärjestelmistä tai tällaisten järjestelmien käyttöönotosta sen varmistamiseksi, että niihin ei sisälly sukupuoleen perustuvaa välitöntä tai välillistä palkkasyrjintää.

11 artikla

Tuki yrityksille, joilla on alle 250 työntekijää

Jäsenvaltioiden on annettava tukea teknisen avun ja koulutuksen muodossa työnantajille, joilla on alle 250 työntekijää, ja asianomaisille työntekijöiden edustajille tässä direktiivissä säädettyjen velvoitteiden noudattamisen helpottamiseksi.

12 artikla

Tietosuoja

1.   Siltä osin kuin 7, 9 ja 10 artiklan nojalla toteutettujen toimenpiteiden nojalla toimitettuihin tietoihin liittyy henkilötietojen käsittelyä, tiedot on toimitettava asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti.

2.   Tämän direktiivin 7, 9 tai 10 artiklan nojalla käsiteltyjä henkilötietoja ei saa käyttää mihinkään muuhun tarkoitukseen kuin samapalkkaisuuden periaatteen soveltamiseen.

3.   Jäsenvaltiot voivat päättää, että jos tietojen ilmaiseminen 7, 9 ja 10 artiklan nojalla johtaisi yksilöitävissä olevan työntekijän palkan paljastumiseen joko suoraan tai välillisesti, ainoastaan työntekijöiden edustajat, työsuojeluviranomaiset tai tasa-arvoelin saavat pääsyn kyseisiin tietoihin. Työntekijöiden edustajien tai tasa-arvoelimen on neuvottava työntekijöitä tämän direktiivin nojalla mahdollisesti nostettavan kanteen yhteydessä paljastamatta samaa tai samanarvoista työtä tekevien yksittäisten työntekijöiden todellista palkkatasoa. Tämän direktiivin 29 artiklan mukaista seurantaa varten tiedot on asetettava saataville rajoituksetta.

13 artikla

Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu

Jäsenvaltioiden on kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä työmarkkinaosapuolten tehokkaan osallistumisen varmistamiseksi keskustelemalla tarvittaessa tässä direktiivissä säädetyistä oikeuksista ja velvoitteista työmarkkinaosapuolten pyynnöstä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta.

Jäsenvaltioiden on kansallisten käytäntöjen moninaisuus huomioon ottaen toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä edistääkseen työmarkkinaosapuolten asemaa ja kannustaakseen käyttämään oikeutta työehtosopimusneuvotteluihin niiden toimenpiteiden osalta, joilla torjutaan palkkasyrjintää ja sen kielteisiä vaikutuksia sellaisten töiden arvostamiseen, joita tekevät pääasiassa vain yhtä sukupuolta olevat työntekijät, sanotun kuitenkaan rajoittamatta työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta.

III LUKU

OIKEUSSUOJAKEINOT JA TÄYTÄNTÖÖNPANO

14 artikla

Oikeuksien puolustaminen

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että samapalkkaisuuden periaatteeseen liittyvien oikeuksien ja velvoitteiden täytäntöönpanoa koskeva tuomioistuinmenettely on mahdollisen sovittelumenettelyn jälkeen kaikkien sellaisten työntekijöiden käytettävissä, jotka katsovat kärsineensä vääryyttä samapalkkaisuuden periaatteen soveltamatta jättämisen vuoksi. Kyseisen tuomioistuinmenettelyn on oltava helposti työntekijöiden ja heidän puolestaan toimivien henkilöiden käytettävissä myös sen työsuhteen päätyttyä, jossa syrjinnän väitetään tapahtuneen.

15 artikla

Menettelyt työntekijöiden puolesta tai heidän tukemisekseen

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yhdistykset, järjestöt, tasa-arvoelimet, työntekijöiden edustajat tai muut oikeushenkilöt, joilla on kansallisessa lainsäädännössä vahvistettujen kriteerien mukaisesti oikeutettu etu varmistaa miesten ja naisten välinen tasa-arvo, voivat joko aloittaa minkä tahansa hallinnollisen menettelyn tai tuomioistuinmenettelyn samapalkkaisuuden periaatteeseen liittyvien oikeuksien tai velvoitteiden väitetyn loukkaamisen tai rikkomisen vuoksi tai osallistua tällaiseen menettelyyn. Ne voivat toimia sellaisen työntekijän puolesta tai tukemiseksi, joka on väitetysti kärsinyt minkä tahansa samapalkkaisuuden periaatteeseen liittyvän oikeuden loukkaamisesta tai velvoitteen rikkomisesta, kyseisen henkilön suostumuksella.

16 artikla

Oikeus korvaukseen

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jokaisella työntekijällä, jolle on aiheutunut vahinkoa jonkin samapalkkaisuuden periaatteeseen liittyvän oikeuden loukkaamisen tai velvoitteen rikkomisen vuoksi, on oikeus vaatia ja saada kyseisestä vahingosta jäsenvaltion määrittämä täysi korvaus tai hyvitys.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun korvauksen tai hyvityksen on oltava todellinen ja tehokas korvaus tai hyvitys aiheutuneesta vahingosta, jonka jäsenvaltio määrittää varoittavalla ja oikeasuhteisella tavalla.

3.   Korvauksen tai hyvityksen on asetettava vahinkoa kärsinyt työntekijä asemaan, jossa kyseinen henkilö olisi ollut, jos häntä ei olisi syrjitty sukupuolen perusteella tai jos mitään samapalkkaisuuden periaatteeseen liittyviä oikeuksia ei olisi loukattu tai velvoitteita rikottu. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että korvaukseen tai hyvitykseen sisältyy maksamattoman palkan ja siihen liittyvien bonusten tai luontoisetujen täysimääräinen palauttaminen sekä menetettyjen mahdollisuuksien, aineettomien vahinkojen ja muiden merkityksellisten tekijöiden, joihin voi kuulua intersektionaalinen syrjintä, aiheuttamien vahinkojen korvaaminen sekä viivästyskorko.

4.   Korvausta tai hyvitystä ei saa rajoittaa vahvistamalla sille ennalta määrätty enimmäismäärä.

17 artikla

Muut oikeussuojakeinot

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos samapalkkaisuuden periaatteeseen liittyviä oikeuksia loukataan tai velvoitteita rikotaan, toimivaltaiset viranomaiset tai kansalliset tuomioistuimet voivat kansallisen lainsäädännön mukaisesti kantajan pyynnöstä ja vastaajan kustannuksella antaa

| a) | määräyksen loukkauksen tai rikkomisen lopettamiseksi; |
| --- | --- |

a)

määräyksen loukkauksen tai rikkomisen lopettamiseksi;

| b) | määräyksen toteuttaa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että samapalkkaisuuden periaatteeseen liittyviä oikeuksia tai velvoitteita sovelletaan. |
| --- | --- |

b)

määräyksen toteuttaa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että samapalkkaisuuden periaatteeseen liittyviä oikeuksia tai velvoitteita sovelletaan.

2.   Jos vastaaja ei noudata mitä tahansa 1 kohdan nojalla annettua määräystä, jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden toimivaltaiset viranomaiset tai kansalliset tuomioistuimet voivat tarvittaessa määrätä uhkasakon määräyksen noudattamisen varmistamiseksi.

18 artikla

Todistustaakan siirtyminen

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kansallisen oikeudenkäyttöjärjestelmänsä mukaisesti asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kun työntekijät, jotka katsovat kärsineensä vääryyttä sen vuoksi, että heihin ei ole sovellettu samapalkkaisuuden periaatetta, esittävät toimivaltaiselle viranomaiselle tai kansalliselle tuomioistuimelle tosiseikkoja, joiden perusteella voidaan olettaa tapahtuneen välitöntä tai välillistä syrjintää, vastaajan on näytettävä toteen, ettei välitöntä tai välillistä palkkasyrjintää ole tapahtunut.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että väitettyä välitöntä tai välillistä palkkasyrjintää koskevissa hallinnollisissa menettelyissä tai tuomioistuinmenettelyissä tilanteissa, joissa työnantaja ei ole pannut täytäntöön 5, 6, 7, 9 ja 10 artiklassa säädettyjä palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevia velvoitteita, työnantajan vastuulla on näyttää toteen, ettei tällaista syrjintää ole tapahtunut.

Tämän kohdan ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta, jos työnantaja osoittaa, että 5, 6, 7, 9 ja 10 artiklassa säädettyjen velvoitteiden rikkominen on ollut ilmeisen tahatonta ja vähäistä.

3.   Tämä direktiivi ei estä jäsenvaltioita ottamasta käyttöön todistelusääntöjä, jotka ovat suotuisampia työntekijälle, joka aloittaa hallinnollisen menettelyn tai tuomioistuinmenettelyn samapalkkaisuuden periaatteeseen liittyvien oikeuksien tai velvoitteiden väitetystä loukkaamisesta tai rikkomisesta.

4.   Jäsenvaltioiden ei tarvitse soveltaa 1 kohtaa menettelyihin ja käsittelyihin, joissa asiaa koskevien tosiseikkojen tutkiminen on toimivaltaisen viranomaisen tai kansallisen tuomioistuimen vastuulla.

5.   Tätä artiklaa ei sovelleta rikosoikeudellisiin menettelyihin, jollei kansallisessa lainsäädännössä toisin säädetä.

19 artikla

Saman tai samanarvoisen työn todistaminen

1.   Arvioitaessa, tekevätkö nais- ja miespuoliset työntekijät samaa tai samanarvoista työtä, sen arvioiminen, ovatko työntekijät vertailukelpoisessa tilanteessa, ei saa rajoittua tilanteisiin, joissa nais- ja miespuoliset työntekijät työskentelevät saman työnantajan palveluksessa, vaan se on laajennettava koskemaan yhtä ainoaa alkuperää, jossa vahvistetaan palkkaehdot. Yksi ainoa alkuperä on olemassa, jos siinä määritellään työntekijöiden vertailun kannalta keskeiset palkan osatekijät.

2.   Sen arviointia, ovatko työntekijät vertailukelpoisessa tilanteessa, ei saa rajoittaa työntekijöihin, jotka työskentelevät samana ajankohtana kuin kyseinen työntekijä.

3.   Jos todellista vertailukohdetta ei voida määrittää, voidaan käyttää mitä tahansa muuta näyttöä väitetyn palkkasyrjinnän todistamiseksi, mukaan lukien tilastot tai vertailu siihen, kuinka työntekijää kohdeltaisiin vertailukelpoisessa tilanteessa.

20 artikla

Mahdollisuus tutustua todisteisiin

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että menettelyissä, joissa käsitellään samapalkkaisuutta koskevaa kannetta, toimivaltaiset viranomaiset tai kansalliset tuomioistuimet voivat määrätä vastaajan esittämään kaikki vastaajan hallussa olevat merkitykselliset todisteet kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisilla viranomaisilla tai kansallisilla tuomioistuimilla on toimivalta määrätä esitettäväksi luottamuksellisia tietoja sisältävät todisteet, jos ne katsovat sen samapalkkaisuutta koskevan kanteen kannalta merkitykselliseksi. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun toimivaltaiset viranomaiset tai kansalliset tuomioistuimet määräävät tällaisia tietoja esitettäväksi, niillä on käytössään tehokkaat toimenpiteet tällaisten tietojen suojaamiseksi kansallisten menettelysääntöjen mukaisesti.

3.   Tämä artikla ei estä jäsenvaltioita pitämästä voimassa tai ottamasta käyttöön kantajille suotuisampia sääntöjä.

21 artikla

Vanhentumisajat

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että samapalkkaisuutta koskevien kanteiden nostamista koskeviin vanhentumisaikoihin sovellettavissa kansallisissa säännöissä määritetään, milloin tällaiset vanhentumisajat alkavat kulua, niiden kesto ja olosuhteet, joiden vallitessa niiden kuluminen voidaan keskeyttää tai katkaista. Vanhentumisaikojen ei pidä alkaa kulua ennen kuin kantaja on tietoinen tai hänen voidaan kohtuudella olettaa olevan tietoinen loukkaamisesta. Jäsenvaltiot voivat päättää, että vanhentumisajat eivät ala kulua loukkaamisen ollessa käynnissä tai ennen kuin työsopimus tai työsuhde on päättynyt. Tällaisten vanhentumisaikojen on oltava vähintään kolme vuotta.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vanhentumisaika keskeytetään tai se katkeaa kansallisen lainsäädännön mukaisesti, kun kantaja panee menettelyn vireille saattamalla valituksen työnantajan tietoon tai aloittamalla tuomioistuinmenettelyn joko suoraan tai työntekijöiden edustajien, työsuojeluviranomaisen tai tasa-arvoelimen välityksellä tai nostamalla kanteen tuomioistuimessa.

3.   Tätä artiklaa ei sovelleta kanteiden määräaikojen päättymistä koskeviin sääntöihin.

22 artikla

Oikeudenkäyntikulut

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos vastaaja voittaa palkkasyrjintää koskevan kanteen käsittelyn, kansalliset tuomioistuimet voivat kansallisen lainsäädännön mukaisesti arvioida, oliko hävinneellä kantajalla kohtuulliset perusteet kanteen nostamiseen, ja jos oli, onko asianmukaista olla vaatimatta kantajaa korvaamaan oikeudenkäynnistä aiheutuneet kulut.

23 artikla

Seuraamukset

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä tehokkaita, oikeasuhtaisia ja varoittavia seuraamuksia koskevista säännöistä, joita sovelletaan samapalkkaisuuden periaatetta koskevien oikeuksien loukkaamiseen ja velvoitteiden rikkomiseen. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet kyseisten sääntöjen täytäntöönpanon varmistamiseksi ja ilmoitettava viipymättä komissiolle nämä säännöt ja toimenpiteet sekä niihin vaikuttavat myöhemmät muutokset.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 kohdassa tarkoitetuilla seuraamuksilla taataan todellinen ehkäisevä vaikutus samapalkkaisuuden periaatetta koskevien oikeuksien loukkaamiseen ja velvoitteiden rikkomiseen. Näihin seuraamuksiin on sisällyttävä sakot, joiden määräämisen on perustuttava kansalliseen lainsäädäntöön.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa seuraamuksissa on otettava huomioon kaikki rikkomisen tai loukkaamisen olosuhteisiin sovellettavat asiaankuuluvat raskauttavat tai lieventävät tekijät, joihin voi sisältyä intersektionaalinen syrjintä.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tiettyjä seuraamuksia sovelletaan, jos samapalkkaisuuden periaatteeseen liittyviä oikeuksia loukataan ja velvoitteita rikotaan toistuvasti.

5.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tämän artiklan mukaisesti säädettyjä seuraamuksia sovelletaan tuloksellisesti käytännössä.

24 artikla

Samapalkkaisuus julkisissa hankintasopimuksissa ja käyttöoikeussopimuksissa

1.   Niihin asianmukaisiin toimenpiteisiin, joita jäsenvaltiot toteuttavat direktiivin 2014/23/EU 30 artiklan 3 kohdan, direktiivin 2014/24/EU 18 artiklan 2 kohdan ja direktiivin 2014/25/EU 36 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on sisällyttävä toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että talouden toimijat noudattavat samapalkkaisuuden periaatetta koskevia velvoitteitaan, kun ne toteuttavat julkisia hankintasopimuksia tai käyttöoikeussopimuksia.

2.   Jäsenvaltioiden on harkittava, olisiko hankintaviranomaisia vaadittava ottamaan tarvittaessa käyttöön seuraamuksia ja irtisanomista koskevia ehtoja sen varmistamiseksi, että julkisten hankintasopimusten ja käyttöoikeussopimusten toteuttamisessa noudatetaan samapalkkaisuuden periaatetta. Kun jäsenvaltioiden viranomaiset toimivat direktiivin 2014/23/EU 38 artiklan 7 kohdan a alakohdan, direktiivin 2014/24/EU 57 artiklan 4 kohdan a alakohdan tai direktiivin 2014/25/EU 80 artiklan 1 kohdan, yhdessä direktiivin 2014/24/EU 57 artiklan 4 kohdan a alakohdan kanssa, mukaisesti, hankintaviranomaiset voivat sulkea tai jäsenvaltiot voivat vaatia niitä sulkemaan pois julkisista hankintamenettelyistä sellaiset talouden toimijat, joiden voidaan millä tahansa asianmukaisella tavalla osoittaa rikkoneen tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja velvoitteita, jotka koskevat joko palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevien velvoitteiden noudattamatta jättämistä tai sitä, että palkkaero saa olla missä tahansa työntekijäryhmässä enintään 5 prosenttia, jollei työnantaja ole perustellut sitä objektiivisilla ja sukupuolineutraaleilla kriteereillä. Tämä ei vaikuta muihin direktiivissä 2014/23/EU, 2014/24/EU tai 2014/25/EU säädettyihin oikeuksiin tai velvoitteisiin.

25 artikla

Uhriksi joutuminen ja suojelu epäsuotuisammalta kohtelulta

1.   Työntekijöitä ja työntekijöiden edustajia ei saa kohdella epäsuotuisammin sillä perusteella, että he ovat käyttäneet samapalkkaisuuteen liittyviä oikeuksiaan tai tukeneet toista henkilöä tämän oikeuksien suojelemisessa.

2.   Jäsenvaltioiden on otettava kansallisissa oikeusjärjestelmissään käyttöön tarvittavat toimenpiteet työntekijöiden, mukaan lukien työntekijöiden edustajina toimivat työntekijät, suojelemiseksi irtisanomiselta tai muulta epäsuotuisalta kohtelulta, jota työnantaja harjoittaa reagoidessaan työnantajan organisaatiossa esitettyyn valitukseen tai mihin tahansa hallinnolliseen menettelyyn tai tuomioistuinmenettelyyn, joiden tarkoituksena on samapalkkaisuuden periaatteeseen liittyvien oikeuksien tai velvoitteiden täytäntöönpano.

26 artikla

Suhde direktiiviin 2006/54/EY

Tämän direktiivin III lukua sovelletaan menettelyihin, jotka koskevat mitä tahansa direktiivin 2006/54/EY 4 artiklassa vahvistettuun samapalkkaisuuden periaatteeseen liittyvää oikeutta tai velvoitetta.

IV LUKU

HORISONTAALISET SÄÄNNÖKSET

27 artikla

Suojan taso

1.   Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön tai pitää voimassa säännöksiä, jotka ovat työntekijöiden kannalta tässä direktiivissä säädettyjä säännöksiä suotuisampia.

2.   Tämän direktiivin täytäntöönpano ei ole missään tapauksessa peruste alentaa suojan tasoa tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvissa asioissa.

28 artikla

Tasa-arvoelimet

1.   Perustetut tasa-arvoelimet ovat toimivaltaisia tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvissa asioissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta työsuojeluviranomaisten tai muiden työntekijöiden oikeuksia valvovien elinten, mukaan lukien työmarkkinaosapuolet, toimivaltaa.

2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti aktiivisia toimenpiteitä varmistaakseen samapalkkaisuuden periaatetta koskevan tiiviin yhteistyön ja koordinoinnin työsuojeluviranomaisten, tasa-arvoelinten ja tarvittaessa työmarkkinaosapuolten välillä.

3.   Jäsenvaltioiden on myönnettävä tasa-arvoelimilleen riittävät resurssit, jotta ne voivat tuloksellisesti hoitaa samaa palkkaa koskevan oikeuden noudattamiseen liittyvät tehtävänsä.

29 artikla

Seuranta ja tietoisuuden lisääminen

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että samapalkkaisuuden periaatteen soveltamista seurataan ja tuetaan johdonmukaisesti ja koordinoidusti ja että kaikki käytettävissä olevat oikeussuojakeinot pannaan täytäntöön.

2.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä elin seuraamaan ja tukemaan tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa, jäljempänä ’valvontaelin’, ja toteutettava tarvittavat järjestelyt sen moitteetonta toimintaa varten. Valvontaelin voi olla osa kansallisella tasolla olemassa olevaa elintä tai rakennetta. Jäsenvaltiot voivat nimetä useamman kuin yhden elimen tietoisuuden lisäämistä ja tiedonkeruuta varten edellyttäen, että jokin keskuselin huolehtii 3 kohdan b, c ja e alakohdassa säädetyistä seuranta- ja analysointitehtävistä.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että valvontaelimen tehtäviin kuuluvat seuraavat:

| a) | lisätä tietoisuutta julkisten ja yksityisten yritysten ja organisaatioiden, työmarkkinaosapuolten ja suuren yleisön keskuudessa samapalkkaisuuden periaatteen ja palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevan oikeuden edistämiseksi, myös puuttumalla intersektionaaliseen syrjintään, joka liittyy samasta tai samanarvoisesta työstä maksettavaan samaan palkkaan; |
| --- | --- |

a)

lisätä tietoisuutta julkisten ja yksityisten yritysten ja organisaatioiden, työmarkkinaosapuolten ja suuren yleisön keskuudessa samapalkkaisuuden periaatteen ja palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevan oikeuden edistämiseksi, myös puuttumalla intersektionaaliseen syrjintään, joka liittyy samasta tai samanarvoisesta työstä maksettavaan samaan palkkaan;

| b) | analysoida sukupuolten välisen palkkaeron syitä ja kehittää välineitä helpottamaan palkkauksen eriarvoisuuden arviointia hyödyntäen erityisesti Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) analyyttistä työtä ja välineitä; |
| --- | --- |

b)

analysoida sukupuolten välisen palkkaeron syitä ja kehittää välineitä helpottamaan palkkauksen eriarvoisuuden arviointia hyödyntäen erityisesti Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) analyyttistä työtä ja välineitä;

| c) | kerätä työnantajilta 9 artiklan 7 kohdan mukaisesti saatuja tietoja ja julkaista viipymättä 9 artiklan 1 kohdan a–f alakohdassa tarkoitetut tiedot helposti saatavassa ja käyttäjäystävällisessä muodossa, joka mahdollistaa vertailun asianomaisen jäsenvaltion työnantajien, toimialojen ja alueiden välillä, ja varmistaa, että neljän edellisen vuoden tiedot ovat saatavilla, jos ne ovat käytettävissä; |
| --- | --- |

c)

kerätä työnantajilta 9 artiklan 7 kohdan mukaisesti saatuja tietoja ja julkaista viipymättä 9 artiklan 1 kohdan a–f alakohdassa tarkoitetut tiedot helposti saatavassa ja käyttäjäystävällisessä muodossa, joka mahdollistaa vertailun asianomaisen jäsenvaltion työnantajien, toimialojen ja alueiden välillä, ja varmistaa, että neljän edellisen vuoden tiedot ovat saatavilla, jos ne ovat käytettävissä;

| d) | kerätä 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut yhteiset palkka-arvioinnit; |
| --- | --- |

d)

kerätä 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut yhteiset palkka-arvioinnit;

| e) | koota tiedot toimivaltaisille viranomaisille, myös tasa-arvoelimille, tehtyjen palkkasyrjintää koskevien valitusten sekä kansallisissa tuomioistuimissa nostettujen kanteiden määrästä ja tyypeistä. |
| --- | --- |

e)

koota tiedot toimivaltaisille viranomaisille, myös tasa-arvoelimille, tehtyjen palkkasyrjintää koskevien valitusten sekä kansallisissa tuomioistuimissa nostettujen kanteiden määrästä ja tyypeistä.

4.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle yhdellä kertaa 3 kohdan c, d ja e alakohdassa tarkoitetut tiedot viimeistään 7 päivänä kesäkuuta 2028 ja sen jälkeen joka toinen vuosi.

30 artikla

Työehtosopimusneuvottelut ja työtaistelutoimet

Tämä direktiivi ei vaikuta millään tavoin oikeuteen neuvotella, tehdä ja panna täytäntöön työehtosopimuksia tai oikeuteen ryhtyä työtaistelutoimiin kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti.

31 artikla

Tilastot

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostat) vuosittain ajantasaiset kansalliset tiedot tasoittamattoman sukupuolten välisen palkkaeron laskemiseksi. Kyseiset tilastotiedot on esitettävä sukupuolen, toimialan, työajan (kokoaikainen/osa-aikainen työ), taloudellisen määräysvallan (julkinen/yksityinen omistus) sekä iän mukaan eriteltyinä, ja ne on laskettava vuositasolla.

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava 31 päivästä tammikuuta 2028 alkaen viitevuoden 2026 osalta.

32 artikla

Tiedottaminen

Jäsenvaltioiden on toteutettava aktiivisia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että niiden tämän direktiivin nojalla antamista säännöksistä sekä jo voimassa olevista asiaa koskevista säännöksistä tiedotetaan niiden alueella kaikin asianmukaisin tavoin niille, joita asia koskee.

33 artikla

Täytäntöönpano

Jäsenvaltiot voivat antaa tämän direktiivin täytäntöönpanon työmarkkinaosapuolten tehtäväksi työmarkkinaosapuolten roolia koskevan kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti, edellyttäen, että jäsenvaltiot toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tällä direktiivillä tavoitellut tulokset taataan kaikissa tilanteissa. Työmarkkinaosapuolille tehtäväksi annettuihin täytäntöönpanoon liittyviin tehtäviin voivat kuulua

| a) | edellä 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen analyyttisten välineiden tai menetelmien kehittäminen; |
| --- | --- |

a)

edellä 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen analyyttisten välineiden tai menetelmien kehittäminen;

| b) | sakkoja vastaavat taloudelliset seuraamukset edellyttäen, että ne ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. |
| --- | --- |

b)

sakkoja vastaavat taloudelliset seuraamukset edellyttäen, että ne ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

34 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 7 päivänä kesäkuuta 2026. Niiden on viipymättä ilmoitettava tästä komissiolle.

Ilmoittaessaan asiasta komissiolle jäsenvaltioiden on toimitettava sille myös yhteenveto sen arvioinnin tuloksista, joka koskee jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön osaksi saattamista koskevien toimenpiteiden vaikutuksia työntekijöihin ja työnantajiin, joilla on alle 250 työntekijää, sekä viittaus siihen, missä tällainen arviointi on julkaistu.

2.   Kyseisissä jäsenvaltioiden antamissa 1 kohdassa tarkoitetuissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

35 artikla

Raportointi ja uudelleentarkastelu

1.   Jäsenvaltioiden on tiedotettava komissiolle tämän direktiivin täytäntöönpanosta ja sen käytännön vaikutuksista viimeistään 7 päivänä kesäkuuta 2031.

2.   Komissio toimittaa viimeistään 7 päivänä kesäkuuta 2033 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanosta. Kertomuksessa tarkastellaan muun muassa 9 ja 10 artiklassa säädettyjä, työnantajia koskevia kynnysarvoja sekä 10 artiklan 1 kohdassa säädetyn yhteisen palkka-arvioinnin viiden prosentin raja-arvoa. Komissio ehdottaa tarvittaessa kyseisen kertomuksen perusteella tarpeellisiksi katsomansa säädösmuutokset.

36 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

37 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Strasbourgissa 10 päivänä toukokuuta 2023.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ROSWALL

---

(1)  
  EUVL C 341, 24.8.2021, s. 84.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 30. maaliskuuta 2023 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 24. huhtikuuta 2023.

2

(3)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 30.4.1996, P v. S, C-13/94, ECLI:EU:C:1996:170; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 7.1.2004, K. B., C-117/01, ECLI:EU:C:2004:7; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 27.4.2006, Richards, C-423/04, ECLI:EU:C:2006:256; unionin tuomioistuimen tuomio 26.6.2018, MB, C-451/16, ECLI:EU:C:2018:492.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa (EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23).

4

(5)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 3.7.1986, Lawrie-Blum, 66/85, ECLI:EU:C:1986:284; unionin tuomioistuimen tuomio 14.10.2010, Union Syndicale Solidaires Isère, C-428/09, ECLI:EU:C:2010:612; unionin tuomioistuimen tuomio 4.12.2014, FNV Kunsten Informatie en Media, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411; unionin tuomioistuimen tuomio 9.7.2015, Balkaya, C-229/14, ECLI:EU:C:2015:455; unionin tuomioistuimen tuomio 17.11.2016, Betriebsrat der Ruhrlandklinik, C-216/15, ECLI:EU:C:2016:883; unionin tuomioistuimen tuomio 16.7.2020, Governo della Repubblica italiana (Italialaisen rauhantuomarin asema), C-658/18, ECLI:EU:C:2020:572.

5

(6)  Esimerkiksi yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 9.2.1982, Garland, C-12/81, ECLI:EU:C:1982:44; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 9.6.1982, Euroopan yhteisöjen komissio v. Luxemburgin suurherttuakunta, C-58/81, ECLI:EU:C:1982:215; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 13.7.1989, Rinner-Kühn, C-171/88, ECLI:EU:C:1989:328; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 27.6.1990, Kowalska, C-33/89, ECLI:EU:C:1990:265; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 4.6.1992, Bötel, C-360/90, ECLI:EU:C:1992:246; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 13.2.1996, Gillespie ym., C-342/93, ECLI:EU:C:1996:46; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 7.3.1996, Freers ja Speckmann,C-278/93, ECLI:EU:C:1996:83; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 30.3.2004, Alabaster, C-147/02, ECLI:EU:C:2004:192.

6

(7)  Neuvoston direktiivi 2000/43/EY, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2000, rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22).

7

(8)  Neuvoston direktiivi 2000/78/EY, annettu 27 päivänä marraskuuta 2000, yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista (EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16).

8

(9)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 17.9.2002, Lawrence ym., C-320/00, ECLI:EU:C:2002:498.

9

(10)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 27.3.1980, Macarthys Ltd, C-129/79, ECLI:EU:C:1980:103.

10

(11)  Komission suositus 2003/361/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2003, mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2102, annettu 26 päivänä lokakuuta 2016, julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta (EUVL L 327, 2.12.2016, s. 1).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/34/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsernitilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY kumoamisesta (EUVL L 182, 29.6.2013, s. 19).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

14

(15)  Unionin tuomioistuimen tuomio 17.12.2015, Arjona Camacho, C-407/14, ECLI:EU:C:2015:831, kohta 45.

15

(16)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 17.10.1989, Danfoss, C-109/88, ECLI:EU:C:1989:383.

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/23/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, käyttöoikeussopimusten tekemisestä (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 1).

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/25/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243).

19

(20)  Unionin tuomioistuimen tuomio 20.6.2019, Hakelbracht ym., C-404/18, ECLI:EU:C:2019:523.

20

(21)  Neuvoston asetus (EY) N:o 530/1999, annettu 9 päivänä maaliskuuta 1999, ansioita ja työvoimakustannuksia koskevista rakennetilastoista (EYVL L 63, 12.3.1999, s. 6).

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 223/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, Euroopan tilastoista sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1101/2008, yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 ja Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 89/382/ETY, Euratom kumoamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164).

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

23

(24)  Neuvoston direktiivi 92/85/ETY, annettu 19 päivänä lokakuuta 1992, toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä (kymmenes direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (EYVL L 348, 28.11.1992, s. 1).

24

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1158, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta (EUVL L 188, 12.7.2019, s. 79).

25

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 132/45 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 132/45

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/971,

annettu 10 päivänä toukokuuta 2023,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (”Cedro di Santa Maria del Cedro” (SAN))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Italian hakemus nimityksen ”Cedro di Santa Maria del Cedro” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Italian hakemus nimityksen ”Cedro di Santa Maria del Cedro” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia perusteltuja vastaväitteitä, joten nimitys ”Cedro di Santa Maria del Cedro” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia perusteltuja vastaväitteitä, joten nimitys ”Cedro di Santa Maria del Cedro” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään nimitys ”Cedro di Santa Maria del Cedro” (SAN).

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 1.6 ”Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina” tuotteeseen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2023.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUVL C 25, 24.1.2023, s. 12.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 132/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 132/46

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/972,

annettu 10 päivänä toukokuuta 2023,

luvan antamisesta Labisia pumila -kasvista saatavan vesi-etanoliuutteen saattamiseksi markkinoille uuselintarvikkeena ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uuselintarvikkeista, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1169/2011 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 ja komission asetuksen (EY) N:o 1852/2001 kumoamisesta 25 päivänä marraskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/2283 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EU) 2015/2283 säädetään, että unionin markkinoille voidaan saattaa vain sellaisia uuselintarvikkeita, jotka on hyväksytty ja jotka mainitaan unionin uuselintarvikeluettelossa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EU) 2015/2283 säädetään, että unionin markkinoille voidaan saattaa vain sellaisia uuselintarvikkeita, jotka on hyväksytty ja jotka mainitaan unionin uuselintarvikeluettelossa.

| (2) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/2470 (2) vahvistetaan unionin luettelo uuselintarvikkeista asetuksen (EU) 2015/2283 8 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/2470 (2) vahvistetaan unionin luettelo uuselintarvikkeista asetuksen (EU) 2015/2283 8 artiklan mukaisesti.

| (3) | Yritys Medika Natura Sdn. Bhd., jäljempänä ’hakija’ (alun perin Orchid Life Sdn Bhd), toimitti 7 päivänä lokakuuta 2019 komissiolle asetuksen (EU) 2015/2283 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti hakemuksen Labisia pumila -kasvista saatavan vesi-etanoliuutteen saattamisesta unionin markkinoille uuselintarvikkeena. Hakija pyysi, että Labisia pumila -kasvista saatavaa vesi-etanoliuutetta olisi sallittua käyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/46/EY (3) määritellyissä ravintolisissä, jotka on tarkoitettu aikuisväestölle, lukuun ottamatta raskaana olevia ja imettäviä naisia, siten että sen enimmäiskäyttömäärä on 750 mg vuorokaudessa. |
| --- | --- |

(3)

Yritys Medika Natura Sdn. Bhd., jäljempänä ’hakija’ (alun perin Orchid Life Sdn Bhd), toimitti 7 päivänä lokakuuta 2019 komissiolle asetuksen (EU) 2015/2283 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti hakemuksen Labisia pumila -kasvista saatavan vesi-etanoliuutteen saattamisesta unionin markkinoille uuselintarvikkeena. Hakija pyysi, että Labisia pumila -kasvista saatavaa vesi-etanoliuutetta olisi sallittua käyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/46/EY (3) määritellyissä ravintolisissä, jotka on tarkoitettu aikuisväestölle, lukuun ottamatta raskaana olevia ja imettäviä naisia, siten että sen enimmäiskäyttömäärä on 750 mg vuorokaudessa.

| (4) | Hakija esitti 7 päivänä lokakuuta 2019 komissiolle myös pyynnön, joka koski omistusoikeuden alaisten tietojen, joihin kuuluvat rotilla tehty farmakokineettinen tutkimus (4), bakteerien käänteinen mutaatiotesti (5), nisäkkäiden in vitro -kromosomiaberraatiotesti (6), hiirillä tehty nisäkkäiden erytrosyyttimikrotumatesti (7), rotilla tehty oraalinen toistuvan annostelun (90 päivää) toksisuustutkimus (8), liukoisuustesti (9), in vitro -mikrotumatesti (10) ja vuoden mittainen kroonisen toksisuuden tutkimus (11), suojaamista. |
| --- | --- |

(4)

Hakija esitti 7 päivänä lokakuuta 2019 komissiolle myös pyynnön, joka koski omistusoikeuden alaisten tietojen, joihin kuuluvat rotilla tehty farmakokineettinen tutkimus (4), bakteerien käänteinen mutaatiotesti (5), nisäkkäiden in vitro -kromosomiaberraatiotesti (6), hiirillä tehty nisäkkäiden erytrosyyttimikrotumatesti (7), rotilla tehty oraalinen toistuvan annostelun (90 päivää) toksisuustutkimus (8), liukoisuustesti (9), in vitro -mikrotumatesti (10) ja vuoden mittainen kroonisen toksisuuden tutkimus (11), suojaamista.

| (5) | Komissio pyysi 14 päivänä huhtikuuta 2020 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, arvioimaan Labisia pumila -kasvista saatavaa vesi-etanoliuutetta uuselintarvikkeena. |
| --- | --- |

(5)

Komissio pyysi 14 päivänä huhtikuuta 2020 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, arvioimaan Labisia pumila -kasvista saatavaa vesi-etanoliuutetta uuselintarvikkeena.

| (6) | Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 28 päivänä syyskuuta 2022 tieteellisen lausunnon ”Safety of an aqueous ethanolic extract of Labisia pumila as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283” (12) asetuksen (EU) 2015/2283 11 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 28 päivänä syyskuuta 2022 tieteellisen lausunnon ”Safety of an aqueous ethanolic extract of Labisia pumila as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283” (12) asetuksen (EU) 2015/2283 11 artiklan mukaisesti.

| (7) | Tieteellisessä lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että koko Labisia pumila -kasvista saatava vesi-etanoliuute (1:1) kuivauksen apuaineena toimivaan maltodekstriiniin sekoitettuna (2:1) on turvallinen kohdeväestölle enimmäismäärällä 350 mg vuorokaudessa. Näin ollen kyseinen tieteellinen lausunto antaa riittävät perusteet vahvistaa, että Labisia pumila -kasvista saatava vesi-etanoliuute täyttää asetuksen (EU) 2015/2283 12 artiklan 1 kohdan mukaiset markkinoille saattamisen edellytykset, kun sitä käytetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/46/EY määritellyissä ravintolisissä, jotka on tarkoitettu aikuisväestölle, lukuun ottamatta raskaana olevia ja imettäviä naisia, siten että sen enimmäiskäyttömäärä on 350 mg vuorokaudessa. |
| --- | --- |

(7)

Tieteellisessä lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että koko Labisia pumila -kasvista saatava vesi-etanoliuute (1:1) kuivauksen apuaineena toimivaan maltodekstriiniin sekoitettuna (2:1) on turvallinen kohdeväestölle enimmäismäärällä 350 mg vuorokaudessa. Näin ollen kyseinen tieteellinen lausunto antaa riittävät perusteet vahvistaa, että Labisia pumila -kasvista saatava vesi-etanoliuute täyttää asetuksen (EU) 2015/2283 12 artiklan 1 kohdan mukaiset markkinoille saattamisen edellytykset, kun sitä käytetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/46/EY määritellyissä ravintolisissä, jotka on tarkoitettu aikuisväestölle, lukuun ottamatta raskaana olevia ja imettäviä naisia, siten että sen enimmäiskäyttömäärä on 350 mg vuorokaudessa.

| (8) | Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi tieteellisessä lausunnossaan myös, että sen päätelmä uuselintarvikkeen turvallisuudesta perustui liukoisuustestiin ja toksikologisiin tietoihin (farmakokinetiikkaa, genotoksisuutta, subkroonista ja kroonista oraalista toksisuutta koskevat tutkimukset), joita ilman se ei olisi voinut arvioida uuselintarviketta ja tehdä päätelmäänsä. |
| --- | --- |

(8)

Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi tieteellisessä lausunnossaan myös, että sen päätelmä uuselintarvikkeen turvallisuudesta perustui liukoisuustestiin ja toksikologisiin tietoihin (farmakokinetiikkaa, genotoksisuutta, subkroonista ja kroonista oraalista toksisuutta koskevat tutkimukset), joita ilman se ei olisi voinut arvioida uuselintarviketta ja tehdä päätelmäänsä.

| (9) | Komissio pyysi hakijaa tarkentamaan antamiaan perusteluja, jotka koskivat omistusoikeutta näihin tietoihin ja tutkimuksiin, ja selventämään pyyntöään, joka koski asetuksen (EU) 2015/2283 26 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaista yksinomaista oikeutta käyttää viittauksia kyseisiin tietoihin ja tutkimuksiin. |
| --- | --- |

(9)

Komissio pyysi hakijaa tarkentamaan antamiaan perusteluja, jotka koskivat omistusoikeutta näihin tietoihin ja tutkimuksiin, ja selventämään pyyntöään, joka koski asetuksen (EU) 2015/2283 26 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaista yksinomaista oikeutta käyttää viittauksia kyseisiin tietoihin ja tutkimuksiin.

| (10) | Hakija ilmoitti, että sillä oli hakemuksen jättämishetkellä omistusoikeus ja yksinomainen oikeus käyttää viittauksia rotilla tehtyyn farmakokineettiseen tutkimukseen, bakteerien käänteiseen mutaatiotestiin, nisäkkäiden in vitro -kromosomiaberraatiotestiin, hiirillä tehtyyn nisäkkäiden erytrosyyttimikrotumatestiin, rotilla tehtyyn oraaliseen toistuvan annostelun (90 päivää) toksisuustutkimukseen, liukoisuustestiin, in vitro -mikrotumatestiin ja vuoden mittaiseen kroonisen toksisuuden tutkimukseen, eivätkä kolmannet osapuolet voi laillisesti saada tai käyttää näitä tietoja tai viitata niihin. |
| --- | --- |

(10)

Hakija ilmoitti, että sillä oli hakemuksen jättämishetkellä omistusoikeus ja yksinomainen oikeus käyttää viittauksia rotilla tehtyyn farmakokineettiseen tutkimukseen, bakteerien käänteiseen mutaatiotestiin, nisäkkäiden in vitro -kromosomiaberraatiotestiin, hiirillä tehtyyn nisäkkäiden erytrosyyttimikrotumatestiin, rotilla tehtyyn oraaliseen toistuvan annostelun (90 päivää) toksisuustutkimukseen, liukoisuustestiin, in vitro -mikrotumatestiin ja vuoden mittaiseen kroonisen toksisuuden tutkimukseen, eivätkä kolmannet osapuolet voi laillisesti saada tai käyttää näitä tietoja tai viitata niihin.

| (11) | Komissio arvioi kaikki hakijan toimittamat tiedot ja katsoi, että tämä on riittävästi perustellut asetuksen (EU) 2015/2283 26 artiklan 2 kohdassa säädettyjen vaatimusten täyttymisen. Sen vuoksi rotilla tehty farmakokineettinen tutkimus, bakteerien käänteinen mutaatiotesti, nisäkkäiden in vitro -kromosomiaberraatiotesti, hiirillä tehty nisäkkäiden erytrosyyttimikrotumatesti, rotilla tehty oraalisen toistuvan annostelun (90 päivää) toksisuustutkimus, liukoisuustesti, in vitro -mikrotumatesti ja vuoden mittaisen kroonisen toksisuuden tutkimus olisi suojattava asetuksen (EU) 2015/2283 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Näin ollen ainoastaan hakijalle olisi annettava lupa saattaa Labisia pumila -kasvista saatavaa vesi-etanoliuutetta unionin markkinoille viiden vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulosta. |
| --- | --- |

(11)

Komissio arvioi kaikki hakijan toimittamat tiedot ja katsoi, että tämä on riittävästi perustellut asetuksen (EU) 2015/2283 26 artiklan 2 kohdassa säädettyjen vaatimusten täyttymisen. Sen vuoksi rotilla tehty farmakokineettinen tutkimus, bakteerien käänteinen mutaatiotesti, nisäkkäiden in vitro -kromosomiaberraatiotesti, hiirillä tehty nisäkkäiden erytrosyyttimikrotumatesti, rotilla tehty oraalisen toistuvan annostelun (90 päivää) toksisuustutkimus, liukoisuustesti, in vitro -mikrotumatesti ja vuoden mittaisen kroonisen toksisuuden tutkimus olisi suojattava asetuksen (EU) 2015/2283 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Näin ollen ainoastaan hakijalle olisi annettava lupa saattaa Labisia pumila -kasvista saatavaa vesi-etanoliuutetta unionin markkinoille viiden vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulosta.

| (12) | Labisia pumila -kasvista saatavaa vesi-etanoliuutetta koskevan hyväksynnän ja hakijan asiakirja-aineistossa oleviin tietoihin kohdistuvan viittauksen rajaaminen hakijan yksinomaiseen käyttöön ei kuitenkaan estä myöhempiä hakijoita hakemasta hyväksyntää saman uuselintarvikkeen markkinoille saattamiseksi edellyttäen, että hakemus perustuu laillisesti hankittuihin tietoihin, jotka tukevat tällaista hyväksyntää. |
| --- | --- |

(12)

Labisia pumila -kasvista saatavaa vesi-etanoliuutetta koskevan hyväksynnän ja hakijan asiakirja-aineistossa oleviin tietoihin kohdistuvan viittauksen rajaaminen hakijan yksinomaiseen käyttöön ei kuitenkaan estä myöhempiä hakijoita hakemasta hyväksyntää saman uuselintarvikkeen markkinoille saattamiseksi edellyttäen, että hakemus perustuu laillisesti hankittuihin tietoihin, jotka tukevat tällaista hyväksyntää.

| (13) | On aiheellista, että Labisia pumila -kasvista saatavan vesi-etanoliuutteen sisällyttäminen uuselintarvikkeena unionin uuselintarvikeluetteloon sisältää asetuksen (EU) 2015/2283 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tiedot. Hakijan ehdottamien ja elintarviketurvallisuusviranomaisen arvioimien Labisia pumila -kasvista saatavaa vesi-etanoliuutetta sisältävien ravintolisien käyttöedellytysten mukaisesti kuluttajille on tähän liittyen tarpeen ilmoittaa asianmukaisilla pakkausmerkinnöillä, että Labisia pumila -kasvista saatavaa vesi-etanoliuutetta sisältäviä ravintolisiä saavat käyttää ainoastaan aikuiset, lukuun ottamatta raskaana olevia ja imettäviä naisia. |
| --- | --- |

(13)

On aiheellista, että Labisia pumila -kasvista saatavan vesi-etanoliuutteen sisällyttäminen uuselintarvikkeena unionin uuselintarvikeluetteloon sisältää asetuksen (EU) 2015/2283 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tiedot. Hakijan ehdottamien ja elintarviketurvallisuusviranomaisen arvioimien Labisia pumila -kasvista saatavaa vesi-etanoliuutetta sisältävien ravintolisien käyttöedellytysten mukaisesti kuluttajille on tähän liittyen tarpeen ilmoittaa asianmukaisilla pakkausmerkinnöillä, että Labisia pumila -kasvista saatavaa vesi-etanoliuutetta sisältäviä ravintolisiä saavat käyttää ainoastaan aikuiset, lukuun ottamatta raskaana olevia ja imettäviä naisia.

| (14) | Labisia pumila -kasvista saatava vesi-etanoliuute olisi sisällytettävä täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/2470 vahvistettuun unionin uuselintarvikeluetteloon. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 liitettä olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(14)

Labisia pumila -kasvista saatava vesi-etanoliuute olisi sisällytettävä täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/2470 vahvistettuun unionin uuselintarvikeluetteloon. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 liitettä olisi sen vuoksi muutettava.

| (15) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(15)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1)   Sallitaan Labisia pumila -kasvista saatavan vesi-etanoliuutteen saattaminen markkinoille unionissa.

Sisällytetään Labisia pumila -kasvista saatava vesi-etanoliuute täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/2470 vahvistettuun unionin uuselintarvikeluetteloon.

2)   Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Ainoastaan yritys Medika Natura Sdn. Bhd. (13) saa saattaa unionin markkinoille 1 artiklassa tarkoitettua uuselintarviketta viiden vuoden ajan 6 päivästä kesäkuuta 2023, paitsi jos myöhempi hakija saa kyseiselle uuselintarvikkeelle hyväksynnän ilman viittausta 3 artiklan nojalla suojattuihin tieteellisiin tietoihin tai yrityksen Medika Natura Sdn. Bhd. suostumuksella.

3 artikla

Tieteellisiä tietoja, jotka sisältyvät hakemusasiakirjoihin ja jotka täyttävät asetuksen (EU) 2015/2283 26 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset, ei saa käyttää myöhemmän hakijan hyväksi viiden vuoden aikana tämän asetuksen voimaantulosta ilman yrityksen Medika Natura Sdn. Bhd. suostumusta.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 327, 11.12.2015, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2470, annettu 20 päivänä joulukuuta 2017, unionin uuselintarvikeluettelon laatimisesta uuselintarvikkeista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/2283 mukaisesti (EUVL L 351, 30.12.2017, s. 72).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/46/EY, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2002, ravintolisiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 183, 12.7.2002, s. 51).

3

(4)  Liite 48.

4

(5)  Liite 52.

5

(6)  Liite 53.

6

(7)  Liite 54.

7

(8)  Liite 55.

8

(9)  Liite 91.

9

(10)  Liite 92.

10

(11)  Liitteet 93, 94, 97 ja 98.

11

(12)  EFSA Journal 2022;20(11):7611.

12

(13)  No. 44B Jalan Bola Tampar 13/14 Section 13, 40100 Shah Alam Selangor, Malesia.

13

---

LIITE

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 liite seuraavasti:

| 1) | Lisätään taulukkoon 1 (Hyväksytyt uuselintarvikkeet) kohta seuraavasti:










  Hyväksytty uuselintarvike | Uuselintarvikkeen käyttöedellytykset | Merkintöjä koskevat lisävaatimukset | Muut vaatimukset | Tietosuoja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”
  Labisia pumila -kasvista saatava vesi-etanoliuute | Määritelty elintarvikeluokka | Enimmäismäärät | 1. | Uuselintarvikkeen nimitys sitä sisältävien elintarvikkeiden pakkausmerkinnöissä on ”Labisia pumila -kasvista saatava vesi-etanoliuute”. |

1)

Lisätään taulukkoon 1 (Hyväksytyt uuselintarvikkeet) kohta seuraavasti:

Hyväksytty uuselintarvike

Uuselintarvikkeen käyttöedellytykset

Merkintöjä koskevat lisävaatimukset

Muut vaatimukset

Tietosuoja

”
  Labisia pumila -kasvista saatava vesi-etanoliuute

Määritelty elintarvikeluokka

Enimmäismäärät

1.

Uuselintarvikkeen nimitys sitä sisältävien elintarvikkeiden pakkausmerkinnöissä on ”Labisia pumila -kasvista saatava vesi-etanoliuute”.

| 2. | Uuselintarviketta sisältävien ravintolisien pakkausmerkinnöissä on oltava maininta siitä, että niitä saavat käyttää vain yli 18-vuotiaat henkilöt, lukuun ottamatta raskaana olevia ja imettäviä naisia. |
| --- | --- |

2.

Uuselintarviketta sisältävien ravintolisien pakkausmerkinnöissä on oltava maininta siitä, että niitä saavat käyttää vain yli 18-vuotiaat henkilöt, lukuun ottamatta raskaana olevia ja imettäviä naisia.

Hyväksytty 6. kesäkuuta 2023. Tämä lisäys perustuu asetuksen (EU) 2015/2283 26 artiklan mukaisesti suojattuun omistusoikeuden alaiseen tieteelliseen näyttöön ja tietoon.

Hakija: Medika Natura Sdn. Bhd., No. 44B Jalan Bola Tampar 13/14 Section 13, 40100 Shah Alam Selangor, Malesia. Tietosuojakauden aikana uuselintarvike Labisia pumila -kasvista saatava vesi-etanoliuute on hyväksytty unionin markkinoille saattamista varten ainoastaan yrityksen Medika Natura Sdn. Bhd. osalta, paitsi jos myöhempi hakija saa uuselintarvikkeelle hyväksynnän ilman viittausta asetuksen (EU) 2015/2283 26 artiklan mukaisesti suojattuun omistusoikeuden alaiseen tieteelliseen näyttöön tai tietoon, taikka yrityksen Medika Natura Sdn. Bhd. suostumuksella.

Tietosuojan päättymispäivä: 6. kesäkuuta 2028.”

Ravintolisät, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivissä 2002/46/EY aikuisille, lukuun ottamatta raskaana olevia ja imettäviä naisia

350 mg/vrk

| 2) | Lisätään taulukkoon 2 (Eritelmät) kohta seuraavasti:






  Hyväksytty uuselintarvike | Eritelmät |
| --- | --- | --- |
| ”
  Labisia pumila -kasvista saatava vesi-etanoliuute | Kuvaus/Määritelmä:

  Uuselintarvike on kuivatusta kokonaisesta Labisia pumila (Blume) Fern.-Vill. -kasvista saatava vesi-alkoholiuute.
  Uuselintarvikkeen tuotantoprosessi alkaa Labisia pumila -kasvin pesulla, kuivauksella ja jauhamisella. Tämän jälkeen jauhettu kasviaines uutetaan kahdesti veden ja etanolin seoksella (50/50 v/v). Sitten nesteuute tiivistetään, sekoitetaan kuivauksen apuaineena käytettävään maltodekstriiniin suhteessa 2:1 ja sumutuskuivataan.

  Ominaisuudet/Koostumus (mukaan lukien maltodekstriini): | Hiukkaskoko: > 90 % läpäisee seulan, jonka silmäkoko on 120 (125 μm) |

2)

Lisätään taulukkoon 2 (Eritelmät) kohta seuraavasti:

Hyväksytty uuselintarvike

Eritelmät

”
  Labisia pumila -kasvista saatava vesi-etanoliuute

Kuvaus/Määritelmä:

Uuselintarvike on kuivatusta kokonaisesta Labisia pumila (Blume) Fern.-Vill. -kasvista saatava vesi-alkoholiuute.

Uuselintarvikkeen tuotantoprosessi alkaa Labisia pumila -kasvin pesulla, kuivauksella ja jauhamisella. Tämän jälkeen jauhettu kasviaines uutetaan kahdesti veden ja etanolin seoksella (50/50 v/v). Sitten nesteuute tiivistetään, sekoitetaan kuivauksen apuaineena käytettävään maltodekstriiniin suhteessa 2:1 ja sumutuskuivataan.

Ominaisuudet/Koostumus (mukaan lukien maltodekstriini):

Hiukkaskoko: > 90 % läpäisee seulan, jonka silmäkoko on 120 (125 μm)

| | Tuhka: < 10 % |
| --- | --- |

Tuhka: < 10 %

| | Happoon liukenematon tuhka: < 1 % |
| --- | --- |

Happoon liukenematon tuhka: < 1 %

| | Kosteus: < 8 % |
| --- | --- |

Kosteus: < 8 %

| | Etanoli: < 1 painoprosenttia |
| --- | --- |

Etanoli: < 1 painoprosenttia

| | Gallushappo: 2–10 painoprosenttia |
| --- | --- |

Gallushappo: 2–10 painoprosenttia

| | Hiilihydraatti: 70–90 g / 100 g |
| --- | --- |

Hiilihydraatti: 70–90 g / 100 g

| | Proteiini: < 9 painoprosenttia |
| --- | --- |

Proteiini: < 9 painoprosenttia

| | Rasvan kokonaismäärä: < 3 painoprosenttia |
| --- | --- |

Rasvan kokonaismäärä: < 3 painoprosenttia

| | Saponiini (ardisiakrispiini A:na): < 1,5 painoprosenttia |
| --- | --- |

Saponiini (ardisiakrispiini A:na): < 1,5 painoprosenttia

Mikrobiologiset vaatimukset:

| | Aerobinen pesäkemäärä: < 1×104 PMY/g |
| --- | --- |

Aerobinen pesäkemäärä: < 1×104 PMY/g

| | Hiiva ja home: < 5×102 PMY/g |
| --- | --- |

Hiiva ja home: < 5×102 PMY/g

| | E. coli: ei todettavissa 10 g:ssa |
| --- | --- |

E. coli: ei todettavissa 10 g:ssa

| | S. aureus: ei todettavissa 10 g:ssa |
| --- | --- |

S. aureus: ei todettavissa 10 g:ssa

| | Salmonella: ei todettavissa 25 g:ssa |
| --- | --- |

Salmonella: ei todettavissa 25 g:ssa

| | P. aeruginosa: ei todettavissa 10 g:ssa |
| --- | --- |

P. aeruginosa: ei todettavissa 10 g:ssa

PMY: pesäkkeen muodostavat yksiköt”

---

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 132/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 132/52

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/973,

annettu 15 päivänä toukokuuta 2023,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteiden V ja XIV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Kanadaa, Chileä, Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Yhdysvaltoja koskevista kohdista niiden kolmansien maiden luetteloissa, joista siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapuminen unioniin on sallittua

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta (”eläinterveyssäännöstö”) 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 (1) ja erityisesti sen 230 artiklan 1 kohdan sekä 232 artiklan 1 ja 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EU) 2016/429 säädetään, että unioniin tulevien eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden lähetysten on tultava kolmannesta maasta tai alueelta tai tällaisen kolmannen maan tai alueen vyöhykkeeltä tai lokerosta, joka on kyseisen asetuksen 230 artiklan 1 kohdan mukaisesti merkitty luetteloon. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EU) 2016/429 säädetään, että unioniin tulevien eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden lähetysten on tultava kolmannesta maasta tai alueelta tai tällaisen kolmannen maan tai alueen vyöhykkeeltä tai lokerosta, joka on kyseisen asetuksen 230 artiklan 1 kohdan mukaisesti merkitty luetteloon.

| (2) | Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/692 (2) täsmennetään eläinterveysvaatimukset, joiden mukaisia tiettyihin lajeihin ja luokkiin kuuluvien eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden kolmansista maista tai alueilta tai niiden vyöhykkeiltä tai vesiviljelyeläinten ollessa kyseessä niiden lokeroista tulevien lähetysten on oltava unioniin saapumista varten. |
| --- | --- |

(2)

Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/692 (2) täsmennetään eläinterveysvaatimukset, joiden mukaisia tiettyihin lajeihin ja luokkiin kuuluvien eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden kolmansista maista tai alueilta tai niiden vyöhykkeiltä tai vesiviljelyeläinten ollessa kyseessä niiden lokeroista tulevien lähetysten on oltava unioniin saapumista varten.

| (3) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/404 (3) vahvistetaan luettelot kolmansista maista tai alueista tai niiden vyöhykkeistä tai lokeroista, joista niihin lajeihin ja luokkiin kuuluvien eläinten ja niiden sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden, jotka kuuluvat delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 soveltamisalaan, saapuminen unioniin on sallittua. |
| --- | --- |

(3)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/404 (3) vahvistetaan luettelot kolmansista maista tai alueista tai niiden vyöhykkeistä tai lokeroista, joista niihin lajeihin ja luokkiin kuuluvien eläinten ja niiden sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden, jotka kuuluvat delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 soveltamisalaan, saapuminen unioniin on sallittua.

| (4) | Tarkemmin sanoen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteissä V ja XIV vahvistetaan luettelot kolmansista maista tai alueista tai niiden vyöhykkeistä, joista siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapuminen unioniin on sallittua. |
| --- | --- |

(4)

Tarkemmin sanoen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteissä V ja XIV vahvistetaan luettelot kolmansista maista tai alueista tai niiden vyöhykkeistä, joista siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapuminen unioniin on sallittua.

| (5) | Kanada on ilmoittanut komissiolle kahdesta korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta, jotka havaittiin siipikarjassa Ontarion (1) ja Quebecin (1) provinsseissa ja vahvistettiin laboratorioanalyysilla (RT-PCR) 17 päivänä huhtikuuta 2023 ja 19 päivänä huhtikuuta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Kanada on ilmoittanut komissiolle kahdesta korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta, jotka havaittiin siipikarjassa Ontarion (1) ja Quebecin (1) provinsseissa ja vahvistettiin laboratorioanalyysilla (RT-PCR) 17 päivänä huhtikuuta 2023 ja 19 päivänä huhtikuuta 2023.

| (6) | Chile on ilmoittanut komissiolle kolmesta korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta, jotka havaittiin siipikarjassa Valparaíson (2) ja Biobíon (1) alueilla ja vahvistettiin laboratorioanalyysillä (RT-PCR) 18 päivän huhtikuuta 2023 ja 20 päivän huhtikuuta 2023 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(6)

Chile on ilmoittanut komissiolle kolmesta korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta, jotka havaittiin siipikarjassa Valparaíson (2) ja Biobíon (1) alueilla ja vahvistettiin laboratorioanalyysillä (RT-PCR) 18 päivän huhtikuuta 2023 ja 20 päivän huhtikuuta 2023 välisenä aikana.

| (7) | Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut komissiolle kuudesta korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta, jotka havaittiin siipikarjassa Devonin (1), South Yorkshiren (1) ja Yorkshiren (1) kreivikunnissa Englannissa sekä Powysissa (3) Walesissa ja vahvistettiin laboratorioanalyysilla (RT-PCR) 31 päivän maaliskuuta 2023 ja 29 päivän huhtikuuta 2023 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(7)

Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut komissiolle kuudesta korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta, jotka havaittiin siipikarjassa Devonin (1), South Yorkshiren (1) ja Yorkshiren (1) kreivikunnissa Englannissa sekä Powysissa (3) Walesissa ja vahvistettiin laboratorioanalyysilla (RT-PCR) 31 päivän maaliskuuta 2023 ja 29 päivän huhtikuuta 2023 välisenä aikana.

| (8) | Näiden tuoreiden korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkausten jälkeen Kanadan, Chilen ja Yhdistyneen kuningaskunnan eläinlääkintäviranomaiset muodostivat tartunnan saaneiden pitopaikkojen ympärille vähintään 10 kilometrin rajoitusvyöhykkeet ja toteuttivat hävittämistoimenpiteitä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan esiintymisen rajoittamiseksi ja kyseisen taudin leviämisen estämiseksi. |
| --- | --- |

(8)

Näiden tuoreiden korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkausten jälkeen Kanadan, Chilen ja Yhdistyneen kuningaskunnan eläinlääkintäviranomaiset muodostivat tartunnan saaneiden pitopaikkojen ympärille vähintään 10 kilometrin rajoitusvyöhykkeet ja toteuttivat hävittämistoimenpiteitä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan esiintymisen rajoittamiseksi ja kyseisen taudin leviämisen estämiseksi.

| (9) | Kanada, Chile ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat toimittaneet komissiolle tietoja epidemiologisesta tilanteesta alueillaan ja toimenpiteistä, joita ne ovat toteuttaneet korkeapatogeenisen lintuinfluenssan leviämisen estämiseksi. Komissio on arvioinut nämä tiedot. Arvioinnin perusteella ja unionin eläinterveystilanteen suojelemiseksi siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapumisen unioniin Kanadan, Chilen ja Yhdistyneen kuningaskunnan eläinlääkintäviranomaisten muodostamilta alueilta, joihin sovelletaan rajoituksia korkeapatogeenisen lintuinfluenssan äskettäisten taudinpurkausten vuoksi, ei pitäisi enää olla sallittua. |
| --- | --- |

(9)

Kanada, Chile ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat toimittaneet komissiolle tietoja epidemiologisesta tilanteesta alueillaan ja toimenpiteistä, joita ne ovat toteuttaneet korkeapatogeenisen lintuinfluenssan leviämisen estämiseksi. Komissio on arvioinut nämä tiedot. Arvioinnin perusteella ja unionin eläinterveystilanteen suojelemiseksi siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapumisen unioniin Kanadan, Chilen ja Yhdistyneen kuningaskunnan eläinlääkintäviranomaisten muodostamilta alueilta, joihin sovelletaan rajoituksia korkeapatogeenisen lintuinfluenssan äskettäisten taudinpurkausten vuoksi, ei pitäisi enää olla sallittua.

| (10) | Kanada on toimittanut päivitetyt tiedot alueensa epidemiologisesta tilanteesta, joka liittyy kahdeksaan korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkaukseen, jotka havaittiin Brittiläisen Columbian (4), Ontarion (3) ja Quebecin (1) provinsseissa sijaitsevissa siipikarjan pitopaikoissa ja vahvistettiin 5 päivän huhtikuuta 2022 ja 1 päivän joulukuuta 2022 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(10)

Kanada on toimittanut päivitetyt tiedot alueensa epidemiologisesta tilanteesta, joka liittyy kahdeksaan korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkaukseen, jotka havaittiin Brittiläisen Columbian (4), Ontarion (3) ja Quebecin (1) provinsseissa sijaitsevissa siipikarjan pitopaikoissa ja vahvistettiin 5 päivän huhtikuuta 2022 ja 1 päivän joulukuuta 2022 välisenä aikana.

| (11) | Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut päivitetyt tiedot alueensa epidemiologisesta tilanteesta, joka liittyy 58:aan korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkaukseen, jotka havaittiin Cumbrian (1), Herefordshiren (1), Lincolnshiren (6), Norfolkin (42), North Yorkshiren (1), Staffordshiren (1) Suffolkin (4), Worcestershiren (1) ja Yorkshiren (1) kreivikunnissa Englannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevissa siipikarjan pitopaikoissa ja vahvistettiin 3 päivän syyskuuta 2022 ja 10 päivän maaliskuuta 2023 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(11)

Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut päivitetyt tiedot alueensa epidemiologisesta tilanteesta, joka liittyy 58:aan korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkaukseen, jotka havaittiin Cumbrian (1), Herefordshiren (1), Lincolnshiren (6), Norfolkin (42), North Yorkshiren (1), Staffordshiren (1) Suffolkin (4), Worcestershiren (1) ja Yorkshiren (1) kreivikunnissa Englannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevissa siipikarjan pitopaikoissa ja vahvistettiin 3 päivän syyskuuta 2022 ja 10 päivän maaliskuuta 2023 välisenä aikana.

| (12) | Kanada ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat myös toimittaneet tiedot toimenpiteistä, jotka ne ovat toteuttaneet korkeapatogeenisen lintuinfluenssan leviämisen estämiseksi. Näiden taudinpurkausten johdosta Kanada ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat toteuttaneet hävittämistoimenpiteitä taudin leviämisen torjumiseksi ja rajoittamiseksi sekä saattaneet päätökseen tarvittavat puhdistus- ja desinfiointitoimenpiteet sen jälkeen, kun hävittämistoimenpiteet oli toteutettu niiden alueilla sijaitsevissa siipikarjan pitopaikoissa, joissa tartuntaa esiintyi. |
| --- | --- |

(12)

Kanada ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat myös toimittaneet tiedot toimenpiteistä, jotka ne ovat toteuttaneet korkeapatogeenisen lintuinfluenssan leviämisen estämiseksi. Näiden taudinpurkausten johdosta Kanada ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat toteuttaneet hävittämistoimenpiteitä taudin leviämisen torjumiseksi ja rajoittamiseksi sekä saattaneet päätökseen tarvittavat puhdistus- ja desinfiointitoimenpiteet sen jälkeen, kun hävittämistoimenpiteet oli toteutettu niiden alueilla sijaitsevissa siipikarjan pitopaikoissa, joissa tartuntaa esiintyi.

| (13) | Komissio on arvioinut Kanadan ja Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamat tiedot ja todennut, että korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkaukset siipikarjan pitopaikoissa on selvitetty eikä siipikarjasta saatujen hyödykkeiden tuloon unioniin liity enää riskiä, kun on kyse niistä Kanadan ja Yhdistyneen kuningaskunnan vyöhykkeistä, joilta siipikarjasta saatujen hyödykkeiden tulo unioniin keskeytettiin kyseisten taudinpurkausten vuoksi. |
| --- | --- |

(13)

Komissio on arvioinut Kanadan ja Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamat tiedot ja todennut, että korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkaukset siipikarjan pitopaikoissa on selvitetty eikä siipikarjasta saatujen hyödykkeiden tuloon unioniin liity enää riskiä, kun on kyse niistä Kanadan ja Yhdistyneen kuningaskunnan vyöhykkeistä, joilta siipikarjasta saatujen hyödykkeiden tulo unioniin keskeytettiin kyseisten taudinpurkausten vuoksi.

| (14) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteitä V ja XIV olisi muutettava, jotta voidaan ottaa huomioon korkeapatogeenisen lintuinfluenssan nykyinen epidemiologinen tilanne Kanadassa, Chilessä ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

(14)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteitä V ja XIV olisi muutettava, jotta voidaan ottaa huomioon korkeapatogeenisen lintuinfluenssan nykyinen epidemiologinen tilanne Kanadassa, Chilessä ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| (15) | Kun otetaan huomioon korkeapatogeenisen lintuinfluenssan epidemiologinen tilanne Kanadassa, Chilessä ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa sekä vakava riski taudin kulkeutumisesta unionin alueelle, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteisiin V ja XIV tällä asetuksella tehtävien muutosten olisi tultava voimaan kiireellisesti. |
| --- | --- |

(15)

Kun otetaan huomioon korkeapatogeenisen lintuinfluenssan epidemiologinen tilanne Kanadassa, Chilessä ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa sekä vakava riski taudin kulkeutumisesta unionin alueelle, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteisiin V ja XIV tällä asetuksella tehtävien muutosten olisi tultava voimaan kiireellisesti.

| (16) | Komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2023/868 (4) muutettiin täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteitä V ja XIV muuttamalla liitteissä V ja XIV olevissa Yhdysvaltoja koskevissa kohdissa vyöhykettä US-2.278 koskevia rivejä niin, että tälle aiemmin päättyneeksi merkitylle vyöhykkeelle asetettiin alkamisajankohta. Koska liitteissä V ja XIV olevan vyöhykkeen US-2.278 alkamisajankohdassa on havaittu virhe, liitteissä V ja XIV olevaa vyöhykettä US-2.278 koskevat rivit olisi oikaistava. Oikaisua olisi sovellettava täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2023/868 soveltamispäivästä. |
| --- | --- |

(16)

Komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2023/868 (4) muutettiin täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteitä V ja XIV muuttamalla liitteissä V ja XIV olevissa Yhdysvaltoja koskevissa kohdissa vyöhykettä US-2.278 koskevia rivejä niin, että tälle aiemmin päättyneeksi merkitylle vyöhykkeelle asetettiin alkamisajankohta. Koska liitteissä V ja XIV olevan vyöhykkeen US-2.278 alkamisajankohdassa on havaittu virhe, liitteissä V ja XIV olevaa vyöhykettä US-2.278 koskevat rivit olisi oikaistava. Oikaisua olisi sovellettava täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2023/868 soveltamispäivästä.

| (17) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(17)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteet V ja XIV tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 oikaiseminen

1.   Korvataan liitteessä V olevan 1 osan B jaksossa Yhdysvaltoja koskevassa kohdassa vyöhykettä US-2.278 koskeva rivi seuraavasti:

| ”US

  Yhdysvallat | US-2.278 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 23.9.2022 | 31.3.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

”US

Yhdysvallat

US-2.278

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

23.9.2022

31.3.2023”

2.   Korvataan liitteessä XIV olevan 1 osan B jaksossa Yhdysvaltoja koskevassa kohdassa vyöhykettä US-2.278 koskevat rivit seuraavasti:

| ”US

  Yhdysvallat | US-2.278 | POU, RAT | N, P1 | | 23.9.2022 | 31.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 23.9.2022 | 31.3.2023” |

”US

Yhdysvallat

US-2.278

POU, RAT

N, P1

23.9.2022

31.3.2023

GBM

P1

23.9.2022

31.3.2023”

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 2 artiklaa sovelletaan kuitenkin 29 päivästä huhtikuuta 2023.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä toukokuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/692, annettu 30 päivänä tammikuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä tiettyjen eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden lähetysten unioniin saapumista ja saapumisen jälkeisiä siirtoja ja käsittelyä koskevien sääntöjen osalta (EUVL L 174, 3.6.2020, s. 379).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/404, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, sellaisten kolmansien maiden, alueiden tai niiden vyöhykkeiden luetteloiden vahvistamisesta, joista eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden saapuminen unioniin on sallittua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 mukaisesti (EUVL L 114, 31.3.2021, s. 1).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/868, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2023, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteiden V ja XIV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Kanadaa, Chileä, Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Yhdysvaltoja koskevista kohdista niiden kolmansien maiden luetteloissa, joista siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapuminen unioniin on sallittua (EUVL L 113, 28.4.2023, s. 12).

4

---

LIITE

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteet V ja XIV seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liite V seuraavasti:






  a) | Muutetaan 1 osan B jakso seuraavasti:






  i) | Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykettä CA-2.8 koskeva rivi seuraavasti:











  ”CA

  Kanada | CA-2.8 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 5.4.2022 | 21.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan liite V seuraavasti:

a)

Muutetaan 1 osan B jakso seuraavasti:

i)

Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykettä CA-2.8 koskeva rivi seuraavasti:

”CA

Kanada

CA-2.8

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

5.4.2022

21.4.2023”

| ii) | Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykettä CA-2.52 koskeva rivi seuraavasti:











  ”CA

  Kanada | CA-2.52 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 3.5.2022 | 21.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykettä CA-2.52 koskeva rivi seuraavasti:

”CA

Kanada

CA-2.52

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

3.5.2022

21.4.2023”

| iii) | Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykettä CA-2.54 koskeva rivi seuraavasti:











  ”CA

  Kanada | CA-2.54 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 3.5.2022 | 21.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykettä CA-2.54 koskeva rivi seuraavasti:

”CA

Kanada

CA-2.54

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

3.5.2022

21.4.2023”

| iv) | Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykettä CA-2.65 koskeva rivi seuraavasti:











  ”CA

  Kanada | CA-2.65 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022 | 21.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iv)

Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykettä CA-2.65 koskeva rivi seuraavasti:

”CA

Kanada

CA-2.65

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

18.5.2022

21.4.2023”

| v) | Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykettä CA-2.148 koskeva rivi seuraavasti:











  ”CA

  Kanada | CA-2.148 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 16.10.2022 | 21.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

v)

Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykettä CA-2.148 koskeva rivi seuraavasti:

”CA

Kanada

CA-2.148

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

16.10.2022

21.4.2023”

| vi) | Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykettä CA-2.153 koskeva rivi seuraavasti:











  ”CA

  Kanada | CA-2.153 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 19.11.2022 | 21.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

vi)

Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykettä CA-2.153 koskeva rivi seuraavasti:

”CA

Kanada

CA-2.153

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

19.11.2022

21.4.2023”

| vii) | Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä CA-2.161 ja CA-2.162 koskevat rivit seuraavasti:











  ”CA

  Kanada | CA-2.161 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 29.11.2022 | 21.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.162 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 1.12.2022 | 21.4.2023” |

vii)

Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä CA-2.161 ja CA-2.162 koskevat rivit seuraavasti:

”CA

Kanada

CA-2.161

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

29.11.2022

21.4.2023

CA-2.162

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

1.12.2022

21.4.2023”

| viii) | Lisätään Kanadaa koskevaan kohtaan vyöhykkeitä CA-2.184 ja CA-2.185 koskevat rivit vyöhykettä CA-2.183 koskevan rivin jälkeen seuraavasti:











  ”CA

  Kanada | CA-2.184 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 17.4.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.185 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 19.4.2023” | |

viii)

Lisätään Kanadaa koskevaan kohtaan vyöhykkeitä CA-2.184 ja CA-2.185 koskevat rivit vyöhykettä CA-2.183 koskevan rivin jälkeen seuraavasti:

”CA

Kanada

CA-2.184

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

17.4.2023

CA-2.185

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

19.4.2023”

| ix) | Lisätään Chileä koskevaan kohtaan vyöhykkeitä CL-2.8, CL-2.9 ja CL-2.10 koskevat rivit vyöhykettä CL-2.7 koskevan rivin jälkeen seuraavasti:











  ”CL

  Chile | CL-2.8 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 18.4.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CL-2.9 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.4.2023 | |
| CL-2.10 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.4.2023” | |

ix)

Lisätään Chileä koskevaan kohtaan vyöhykkeitä CL-2.8, CL-2.9 ja CL-2.10 koskevat rivit vyöhykettä CL-2.7 koskevan rivin jälkeen seuraavasti:

”CL

Chile

CL-2.8

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

18.4.2023

CL-2.9

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.4.2023

CL-2.10

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.4.2023”

| x) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.138 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.138 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 3.9.2022 | 18.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

x)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.138 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.138

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

3.9.2022

18.4.2023”

| xi) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.148 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.148 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 19.9.2022 | 23.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xi)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.148 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.148

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

19.9.2022

23.4.2023”

| xii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.153 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.153 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 24.9.2022 | 14.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.153 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.153

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

24.9.2022

14.4.2023”

| xiii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.155 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.155 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 27.9.2022 | 23.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xiii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.155 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.155

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

27.9.2022

23.4.2023”

| xiv) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.159 ja GB-2.160 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.159 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 1.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.160 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 1.10.2022 | 23.4.2023” |

xiv)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.159 ja GB-2.160 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.159

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

1.10.2022

23.4.2023

GB-2.160

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

1.10.2022

23.4.2023”

| xv) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.162 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.162 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 4.10.2022 | 14.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xv)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.162 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.162

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

4.10.2022

14.4.2023”

| xvi) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.164 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.164 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 4.10.2022 | 23.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xvi)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.164 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.164

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

4.10.2022

23.4.2023”

| xvii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.167 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.167 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 6.10.2022 | 23.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xvii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.167 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.167

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

6.10.2022

23.4.2023”

| xviii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.171 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.171 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 9.10.2022 | 23.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xviii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.171 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.171

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

9.10.2022

23.4.2023”

| xix) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.173 ja GB-2.174 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.173 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 10.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.174 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 10.10.2022 | 18.4.2023” |

xix)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.173 ja GB-2.174 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.173

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

10.10.2022

23.4.2023

GB-2.174

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

10.10.2022

18.4.2023”

| xx) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.176, GB-2.177 ja GB-2.178 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.176 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 11.10.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.177 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 11.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.178 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 11.10.2022 | 23.4.2023” |

xx)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.176, GB-2.177 ja GB-2.178 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.176

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

11.10.2022

19.4.2023

GB-2.177

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

11.10.2022

23.4.2023

GB-2.178

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

11.10.2022

23.4.2023”

| xxi) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.181 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.181 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 12.10.2022 | 23.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxi)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.181 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.181

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

12.10.2022

23.4.2023”

| xxii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.186, GB-2.187 ja GB-2.188 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.186 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 14.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.187 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 14.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.188 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 15.10.2022 | 19.4.2023” |

xxii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.186, GB-2.187 ja GB-2.188 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.186

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

14.10.2022

23.4.2023

GB-2.187

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

14.10.2022

23.4.2023

GB-2.188

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

15.10.2022

19.4.2023”

| xxiii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.190 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.190 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 16.10.2022 | 14.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxiii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.190 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.190

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

16.10.2022

14.4.2023”

| xxiv) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.192 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.192 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 16.10.2022 | 23.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxiv)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.192 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.192

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

16.10.2022

23.4.2023”

| xxv) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.196 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.196 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 18.10.2022 | 23.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxv)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.196 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.196

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

18.10.2022

23.4.2023”

| xxvi) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.199, GB-2.200 ja GB-2.201 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.199 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 18.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.200 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 19.10.2022 | 19.4.2023 |
| GB-2.201 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 19.10.2022 | 23.4.2023” |

xxvi)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.199, GB-2.200 ja GB-2.201 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.199

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

18.10.2022

23.4.2023

GB-2.200

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

19.10.2022

19.4.2023

GB-2.201

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

19.10.2022

23.4.2023”

| xxvii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.205, GB-2.206 ja GB-2.207 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.205 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.206 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 21.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.207 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 21.10.2022 | 19.4.2023” |

xxvii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.205, GB-2.206 ja GB-2.207 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.205

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.10.2022

23.4.2023

GB-2.206

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

21.10.2022

23.4.2023

GB-2.207

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

21.10.2022

19.4.2023”

| xxviii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.210 ja GB-2.111 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.210 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 22.10.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.211 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 22.10.2022 | 30.4.2023” |

xxviii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.210 ja GB-2.111 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.210

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

22.10.2022

19.4.2023

GB-2.211

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

22.10.2022

30.4.2023”

| xxix) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.214 ja GB-2.215 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.214 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 23.10.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.215 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 23.10.2022 | 23.4.2023” |

xxix)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.214 ja GB-2.215 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.214

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

23.10.2022

19.4.2023

GB-2.215

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

23.10.2022

23.4.2023”

| xxx) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.221 ja GB-2.222 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.221 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 26.10.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.222 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 26.10.2022 | 22.4.2023” |

xxx)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.221 ja GB-2.222 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.221

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

26.10.2022

19.4.2023

GB-2.222

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

26.10.2022

22.4.2023”

| xxxi) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.225 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.225 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 28.10.2022 | 23.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxi)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.225 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.225

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

28.10.2022

23.4.2023”

| xxxii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.228 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.228 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 29.10.2022 | 22.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.228 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.228

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

29.10.2022

22.4.2023”

| xxxiii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.234 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.234 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 1.11.2022 | 22.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxiii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.234 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.234

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

1.11.2022

22.4.2023”

| xxxiv) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.237 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.237 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2.11.2022 | 19.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxiv)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.237 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.237

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2.11.2022

19.4.2023”

| xxxv) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.239 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.239 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 3.11.2022 | 23.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxv)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.239 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.239

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

3.11.2022

23.4.2023”

| xxxvi) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.245 ja GB-2.246 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.245 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 6.11.2022 | 18.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.246 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 6.11.2022 | 19.4.2023” |

xxxvi)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.245 ja GB-2.246 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.245

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

6.11.2022

18.4.2023

GB-2.246

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

6.11.2022

19.4.2023”

| xxxvii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.250 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.250 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 9.11.2022 | 23.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxvii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.250 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.250

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

9.11.2022

23.4.2023”

| xxxviii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.259 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.259 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 16.11.2022 | 20.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxviii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.259 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.259

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

16.11.2022

20.4.2023”

| xxxix) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.263 ja GB-2.264 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.263 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.11.2022 | 16.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.264 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.11.2022 | 30.4.2023” |

xxxix)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.263 ja GB-2.264 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.263

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.11.2022

16.4.2023

GB-2.264

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.11.2022

30.4.2023”

| xl) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.268 ja GB-2.269 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.268 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 23.11.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.269 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 26.11.2022 | 22.4.2023” |

xl)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.268 ja GB-2.269 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.268

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

23.11.2022

19.4.2023

GB-2.269

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

26.11.2022

22.4.2023”

| xli) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.276 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.276 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 13.12.2022 | 16.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xli)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.276 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.276

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

13.12.2022

16.4.2023”

| xlii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.278 ja GB-2.279 koskevat rivit seuraavasti:












  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.278 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | | 15.12.2022 | 24.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.279 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | | 15.12.2022 | 13.4.2023” |

xlii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.278 ja GB-2.279 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.278

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

15.12.2022

24.4.2023

GB-2.279

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

15.12.2022

13.4.2023”

| xliii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.281 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.281 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.12.2022 | 23.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xliii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.281 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.281

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.12.2022

23.4.2023”

| xliv) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.284 ja GB-2.285 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.284 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 30.12.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.285 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 4.1.2023 | 18.4.2023” |

xliv)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.284 ja GB-2.285 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.284

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

30.12.2022

23.4.2023

GB-2.285

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

4.1.2023

18.4.2023”

| xlv) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.287 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.287 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 10.1.2023 | 19.4.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xlv)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.287 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.287

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

10.1.2023

19.4.2023”

| xlvi) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.289 ja GB-2.290 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.289 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 12.1.2023 | 18.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.290 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 12.1.2023 | 18.4.2023” |

xlvi)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.289 ja GB-2.290 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.289

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

12.1.2023

18.4.2023

GB-2.290

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

12.1.2023

18.4.2023”

| xlvii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.295 ja GB-2.296 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.295 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 21.2.2023 | 27.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.296 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 10.3.2023 | 4.5.2023” |

xlvii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.295 ja GB-2.296 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.295

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

21.2.2023

27.4.2023

GB-2.296

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

10.3.2023

4.5.2023”

| xlviii | Lisätään Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevaan kohtaan vyöhykkeitä GB-2.297–GB-2.302 koskevat rivit vyöhykettä GB-2.296 koskevan rivin jälkeen seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.297 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 31.3.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.298 | N, P1 | | 13.4.2023 | |
| GB-2.299 | N, P1 | | 13.4.2023 | |
| GB-2.300 | N, P1 | | 23.4.2023 | |
| GB-2.301 | N, P1 | | 27.4.2023 | |
| GB-2.302 | N, P1 | | 29.4.2023” | |

xlviii

Lisätään Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevaan kohtaan vyöhykkeitä GB-2.297–GB-2.302 koskevat rivit vyöhykettä GB-2.296 koskevan rivin jälkeen seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.297

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

31.3.2023

GB-2.298

N, P1

13.4.2023

GB-2.299

N, P1

13.4.2023

GB-2.300

N, P1

23.4.2023

GB-2.301

N, P1

27.4.2023

GB-2.302

N, P1

29.4.2023”

| b) | Muutetaan 2 osa seuraavasti:






  i) | Lisätään Kanadaa koskevaan kohtaan vyöhykkeiden CA-2.184 ja CA-2.185 kuvaukset vyöhykkeen CA-2.183 kuvauksen jälkeen seuraavasti:







  ”Kanada | CA-2.184 | Quebec- Latitude 45.74, Longitude -72.72
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Sainte-Hélène-de-Bagot and Saint-Eugene-de-Grantham.
  10km SZ: Sainte-Hélène-de-Bagot, Saint-Eugène-de-Grantham, Saint-Germain de-Grantham, Saint-Guillaume, Saint-Hugues, Saint-Liboire, Sait-Nazaire-d’Acton, Saint-Simon-De-Bagot, Saint-Théodore-d’Acton, and Upton |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.185 | Ontario- Latitude 43.01, Longitude -80.29
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Waterford and Wilsonville
  10km SZ: Hagersville, Ohsweken, Simcoe, Townsend, Waterford, and Wilsonville” |

b)

Muutetaan 2 osa seuraavasti:

i)

Lisätään Kanadaa koskevaan kohtaan vyöhykkeiden CA-2.184 ja CA-2.185 kuvaukset vyöhykkeen CA-2.183 kuvauksen jälkeen seuraavasti:

”Kanada

CA-2.184

Quebec- Latitude 45.74, Longitude -72.72

The municipalities involved are:

3km PZ: Sainte-Hélène-de-Bagot and Saint-Eugene-de-Grantham.

10km SZ: Sainte-Hélène-de-Bagot, Saint-Eugène-de-Grantham, Saint-Germain de-Grantham, Saint-Guillaume, Saint-Hugues, Saint-Liboire, Sait-Nazaire-d’Acton, Saint-Simon-De-Bagot, Saint-Théodore-d’Acton, and Upton

CA-2.185

Ontario- Latitude 43.01, Longitude -80.29

The municipalities involved are:

3km PZ: Waterford and Wilsonville

10km SZ: Hagersville, Ohsweken, Simcoe, Townsend, Waterford, and Wilsonville”

| ii) | Lisätään Chileä koskevaan kohtaan vyöhykkeiden CL-2.8, CL-2.9 ja CL-2.10 kuvaukset vyöhykkeen CL-2.7 kuvauksen jälkeen seuraavasti:







  ”Chile | CL-2.8 | Valparaíso Region, Province of Quillota, Commune of Hijuelas.
  Latitude -32.804 Longitude -71.052
  PZ: Communities: Romeral, San Rafael
  SZ: Communities: Purehue, Ocoa |
| --- | --- | --- | --- |
| CL-2.9 | Valparaíso Region, Province of Quillota, Commune of Nogales
  Latitude -32,744967 Longitude -71,180022
  PZ :Communities: La Peña
  SZ: Communities: Melón, Ex asentamiento El Melón, El Chamisal, Pucalán, Los Maquis, Nueva Pucalán, Rosario, El Navío, El Olivo, Garretón |
| CL-2.10 | Biobío Region, Province of Concepción
  latitude -36.809390, longitude -72.717702
  PZ: Commune of Florida, Communities: Chequén
  SZ: Commune of Florida, and part of commune of Tomé (a zone of 26 km2, separated by a highway). Communities: Porvenir, San Lorenzo, San Juan, Bodega, Peninhueque, Roa, Granerillos” |

ii)

Lisätään Chileä koskevaan kohtaan vyöhykkeiden CL-2.8, CL-2.9 ja CL-2.10 kuvaukset vyöhykkeen CL-2.7 kuvauksen jälkeen seuraavasti:

”Chile

CL-2.8

Valparaíso Region, Province of Quillota, Commune of Hijuelas.

Latitude -32.804 Longitude -71.052

PZ: Communities: Romeral, San Rafael

SZ: Communities: Purehue, Ocoa

CL-2.9

Valparaíso Region, Province of Quillota, Commune of Nogales

Latitude -32,744967 Longitude -71,180022

PZ :Communities: La Peña

SZ: Communities: Melón, Ex asentamiento El Melón, El Chamisal, Pucalán, Los Maquis, Nueva Pucalán, Rosario, El Navío, El Olivo, Garretón

CL-2.10

Biobío Region, Province of Concepción

latitude -36.809390, longitude -72.717702

PZ: Commune of Florida, Communities: Chequén

SZ: Commune of Florida, and part of commune of Tomé (a zone of 26 km2, separated by a highway). Communities: Porvenir, San Lorenzo, San Juan, Bodega, Peninhueque, Roa, Granerillos”

| iii) | lisätään Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevaan kohtaan vyöhykkeiden GB-2.297–GB-2.302 kuvaukset vyöhykkeen GB-2.296 kuvauksen jälkeen seuraavasti:







  ”Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.297 | near Newton Abbot, Teignbridge, Devon, England, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N50.52 and Long: W3.64 |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.298 | near Newtown, Powys, Wales, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.57 and Long: W3.30 |
| GB-2.299 | near Leven, East Riding of Yorkshire, Yorkshire, England, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N53.89 and Long: W0.32 |
| GB-2.300 | near Montgomery, Powys, Wales, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.58 and Long: W3.24 |
| GB-2.301 | near Newtown, Powys, Wales, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.57 and Long: W3.29 |
| GB-2.302 | near Cantley, Doncaster, South Yorkshire, England, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N53.53 and Long: W0.99” |

iii)

lisätään Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevaan kohtaan vyöhykkeiden GB-2.297–GB-2.302 kuvaukset vyöhykkeen GB-2.296 kuvauksen jälkeen seuraavasti:

”Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.297

near Newton Abbot, Teignbridge, Devon, England, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N50.52 and Long: W3.64

GB-2.298

near Newtown, Powys, Wales, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.57 and Long: W3.30

GB-2.299

near Leven, East Riding of Yorkshire, Yorkshire, England, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N53.89 and Long: W0.32

GB-2.300

near Montgomery, Powys, Wales, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.58 and Long: W3.24

GB-2.301

near Newtown, Powys, Wales, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.57 and Long: W3.29

GB-2.302

near Cantley, Doncaster, South Yorkshire, England, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N53.53 and Long: W0.99”

| 2) | Muutetaan liitteessä XIV olevan 1 osan B jakso seuraavasti:






  i) | Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykettä CA-2.8 koskevat rivit seuraavasti:











  ”CA

  Kanada | CA-2.8 | POU, RAT | N, P1 | | 5.4.2022 | 21.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 5.4.2022 | 21.4.2023” |

2)

Muutetaan liitteessä XIV olevan 1 osan B jakso seuraavasti:

i)

Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykettä CA-2.8 koskevat rivit seuraavasti:

”CA

Kanada

CA-2.8

POU, RAT

N, P1

5.4.2022

21.4.2023

GBM

P1

5.4.2022

21.4.2023”

| ii) | Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykettä CA-2.52 koskevat rivit seuraavasti:











  ”CA

  Kanada | CA-2.52 | POU, RAT | N, P1 | | 3.5.2022 | 21.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 3.5.2022 | 21.4.2023” |

ii)

Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykettä CA-2.52 koskevat rivit seuraavasti:

”CA

Kanada

CA-2.52

POU, RAT

N, P1

3.5.2022

21.4.2023

GBM

P1

3.5.2022

21.4.2023”

| iii) | Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykettä CA-2.54 koskevat rivit seuraavasti:











  ”CA

  Kanada | CA-2.54 | POU, RAT | N, P1 | | 3.5.2022 | 21.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 3.5.2022 | 21.4.2023” |

iii)

Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykettä CA-2.54 koskevat rivit seuraavasti:

”CA

Kanada

CA-2.54

POU, RAT

N, P1

3.5.2022

21.4.2023

GBM

P1

3.5.2022

21.4.2023”

| iv) | Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykettä CA-2.65 koskevat rivit seuraavasti:











  ”CA

  Kanada | CA-2.65 | POU, RAT | N, P1 | | 18.5.2022 | 21.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 18.5.2022 | 21.4.2023” |

iv)

Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykettä CA-2.65 koskevat rivit seuraavasti:

”CA

Kanada

CA-2.65

POU, RAT

N, P1

18.5.2022

21.4.2023

GBM

P1

18.5.2022

21.4.2023”

| v) | Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykettä CA-2.148 koskevat rivit seuraavasti:











  ”CA

  Kanada | CA-2.148 | POU, RAT | N, P1 | | 16.10.2022 | 21.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 16.10.2022 | 21.4.2023” |

v)

Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykettä CA-2.148 koskevat rivit seuraavasti:

”CA

Kanada

CA-2.148

POU, RAT

N, P1

16.10.2022

21.4.2023

GBM

P1

16.10.2022

21.4.2023”

| vi) | Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykettä CA-2.153 koskevat rivit seuraavasti:











  ”CA

  Kanada | CA-2.153 | POU, RAT | N, P1 | | 19.11.2022 | 21.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 19.11.2022 | 21.4.2023” |

vi)

Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykettä CA-2.153 koskevat rivit seuraavasti:

”CA

Kanada

CA-2.153

POU, RAT

N, P1

19.11.2022

21.4.2023

GBM

P1

19.11.2022

21.4.2023”

| vii) | Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä CA-2.161 ja CA-2.162 koskevat rivit seuraavasti:











  ”CA

  Kanada | CA-2.161 | POU, RAT | N, P1 | | 29.11.2022 | 21.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 29.11.2022 | 21.4.2023 |
| CA-2.162 | POU, RAT | N, P1 | | 1.12.2022 | 21.4.2023 |
| GBM | P1 | | 1.12.2022 | 21.4.2023” |

vii)

Korvataan Kanadaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä CA-2.161 ja CA-2.162 koskevat rivit seuraavasti:

”CA

Kanada

CA-2.161

POU, RAT

N, P1

29.11.2022

21.4.2023

GBM

P1

29.11.2022

21.4.2023

CA-2.162

POU, RAT

N, P1

1.12.2022

21.4.2023

GBM

P1

1.12.2022

21.4.2023”

| viii) | Lisätään Kanadaa koskevaan kohtaan vyöhykkeitä CA-2.184 ja CA-2.185 koskevat rivit vyöhykettä CA-2.183 koskevien rivien jälkeen seuraavasti:











  ”CA

  Kanada | CA-2.184 | POU, RAT | N, P1 | | 17.4.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 17.4.2023 | |
| CA-2.185 | POU, RAT | N, P1 | | 19.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 19.4.2023” | |

viii)

Lisätään Kanadaa koskevaan kohtaan vyöhykkeitä CA-2.184 ja CA-2.185 koskevat rivit vyöhykettä CA-2.183 koskevien rivien jälkeen seuraavasti:

”CA

Kanada

CA-2.184

POU, RAT

N, P1

17.4.2023

GBM

P1

17.4.2023

CA-2.185

POU, RAT

N, P1

19.4.2023

GBM

P1

19.4.2023”

| ix) | Lisätään Chileä koskevaan kohtaan vyöhykkeitä CL-2.8, CL-2.9 ja CL-2.10 koskevat rivit vyöhykettä CL-2.7 koskevien rivien jälkeen seuraavasti:











  ”CL

  Chile | CL-2.8 | POU, RAT | N, P1 | | 18.4.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 18.4.2023 | |
| CL-2.9 | POU, RAT | N, P1 | | 20.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 20.4.2023 | |
| CL-2.10 | POU, RAT | N, P1 | | 20.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 20.4.2023” | |

ix)

Lisätään Chileä koskevaan kohtaan vyöhykkeitä CL-2.8, CL-2.9 ja CL-2.10 koskevat rivit vyöhykettä CL-2.7 koskevien rivien jälkeen seuraavasti:

”CL

Chile

CL-2.8

POU, RAT

N, P1

18.4.2023

GBM

P1

18.4.2023

CL-2.9

POU, RAT

N, P1

20.4.2023

GBM

P1

20.4.2023

CL-2.10

POU, RAT

N, P1

20.4.2023

GBM

P1

20.4.2023”

| x) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.138 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.138 | POU, RAT | N, P1 | | 3.9.2022 | 18.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 3.9.2022 | 18.4.2023” |

x)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.138 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.138

POU, RAT

N, P1

3.9.2022

18.4.2023

GBM

P1

3.9.2022

18.4.2023”

| xi) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.148 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.148 | POU, RAT | N, P1 | | 19.9.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 19.9.2022 | 23.4.2023” |

xi)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.148 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.148

POU, RAT

N, P1

19.9.2022

23.4.2023

GBM

P1

19.9.2022

23.4.2023”

| xii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.153 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.153 | POU, RAT | N, P1 | | 24.9.2022 | 14.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 24.9.2022 | 14.4.2023” |

xii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.153 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.153

POU, RAT

N, P1

24.9.2022

14.4.2023

GBM

P1

24.9.2022

14.4.2023”

| xiii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.155 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.155 | POU, RAT | N, P1 | | 27.9.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 27.9.2022 | 23.4.2023” |

xiii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.155 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.155

POU, RAT

N, P1

27.9.2022

23.4.2023

GBM

P1

27.9.2022

23.4.2023”

| xiv) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.159 ja GB-2.160 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.159 | POU, RAT | N, P1 | | 1.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 1.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.160 | POU, RAT | N, P1 | | 1.10.2022 | 23.4.2023 |
| GBM | P1 | | 1.10.2022 | 23.4.2023” |

xiv)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.159 ja GB-2.160 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.159

POU, RAT

N, P1

1.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

1.10.2022

23.4.2023

GB-2.160

POU, RAT

N, P1

1.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

1.10.2022

23.4.2023”

| xv) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.162 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.162 | POU, RAT | N, P1 | | 4.10.2022 | 14.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 4.10.2022 | 14.4.2023” |

xv)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.162 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.162

POU, RAT

N, P1

4.10.2022

14.4.2023

GBM

P1

4.10.2022

14.4.2023”

| xvi) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.164 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.164 | POU, RAT | N, P1 | | 4.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 4.10.2022 | 23.4.2023” |

xvi)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.164 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.164

POU, RAT

N, P1

4.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

4.10.2022

23.4.2023”

| xvii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.167 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.167 | POU, RAT | N, P1 | | 6.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 6.10.2022 | 23.4.2023” |

xvii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.167 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.167

POU, RAT

N, P1

6.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

6.10.2022

23.4.2023”

| xviii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.171 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.171 | POU, RAT | N, P1 | | 9.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 9.10.2022 | 23.4.2023” |

xviii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.171 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.171

POU, RAT

N, P1

9.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

9.10.2022

23.4.2023”

| xix) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.173 ja GB-2.174 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.173 | POU, RAT | N, P1 | | 10.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 10.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.174 | POU, RAT | N, P1 | | 10.10.2022 | 18.4.2023 |
| GBM | P1 | | 10.10.2022 | 18.4.2023” |

xix)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.173 ja GB-2.174 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.173

POU, RAT

N, P1

10.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

10.10.2022

23.4.2023

GB-2.174

POU, RAT

N, P1

10.10.2022

18.4.2023

GBM

P1

10.10.2022

18.4.2023”

| xx) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.176, GB-2.177 ja GB-2.178 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.176 | POU, RAT | N, P1 | | 11.10.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 11.10.2022 | 19.4.2023 |
| GB-2.177 | POU, RAT | N, P1 | | 11.10.2022 | 23.4.2023 |
| GBM | P1 | | 11.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.178 | POU, RAT | N, P1 | | 11.10.2022 | 23.4.2023 |
| GBM | P1 | | 11.10.2022 | 23.4.2023” |

xx)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.176, GB-2.177 ja GB-2.178 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.176

POU, RAT

N, P1

11.10.2022

19.4.2023

GBM

P1

11.10.2022

19.4.2023

GB-2.177

POU, RAT

N, P1

11.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

11.10.2022

23.4.2023

GB-2.178

POU, RAT

N, P1

11.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

11.10.2022

23.4.2023”

| xxi) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.181 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.181 | POU, RAT | N, P1 | | 12.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 12.10.2022 | 23.4.2023” |

xxi)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.181 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.181

POU, RAT

N, P1

12.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

12.10.2022

23.4.2023”

| xxii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.186–GB-2.188 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.186 | POU, RAT | N, P1 | | 14.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 14.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.187 | POU, RAT | N, P1 | | 14.10.2022 | 23.4.2023 |
| GBM | P1 | | 14.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.188 | POU, RAT | N, P1 | | 15.10.2022 | 19.4.2023 |
| GBM | P1 | | 15.10.2022 | 19.4.2023” |

xxii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.186–GB-2.188 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.186

POU, RAT

N, P1

14.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

14.10.2022

23.4.2023

GB-2.187

POU, RAT

N, P1

14.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

14.10.2022

23.4.2023

GB-2.188

POU, RAT

N, P1

15.10.2022

19.4.2023

GBM

P1

15.10.2022

19.4.2023”

| xxiii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.190 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.190 | POU, RAT | N, P1 | | 16.10.2022 | 14.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 16.10.2022 | 14.4.2023” |

xxiii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.190 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.190

POU, RAT

N, P1

16.10.2022

14.4.2023

GBM

P1

16.10.2022

14.4.2023”

| xxiv) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.192 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.192 | POU, RAT | N, P1 | | 16.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 16.10.2022 | 23.4.2023” |

xxiv)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.192 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.192

POU, RAT

N, P1

16.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

16.10.2022

23.4.2023”

| xxv) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.196 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.196 | POU, RAT | N, P1 | | 18.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 18.10.2022 | 23.4.2023” |

xxv)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.196 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.196

POU, RAT

N, P1

18.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

18.10.2022

23.4.2023”

| xxvi) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.199, GB-2.200 ja GB-2.201 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.199 | POU, RAT | N, P1 | | 18.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 18.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.200 | POU, RAT | N, P1 | | 19.10.2022 | 19.4.2023 |
| GBM | P1 | | 19.10.2022 | 19.4.2023 |
| GB-2.201 | POU, RAT | N, P1 | | 19.10.2022 | 23.4.2023 |
| GBM | P1 | | 19.10.2022 | 23.4.2023” |

xxvi)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.199, GB-2.200 ja GB-2.201 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.199

POU, RAT

N, P1

18.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

18.10.2022

23.4.2023

GB-2.200

POU, RAT

N, P1

19.10.2022

19.4.2023

GBM

P1

19.10.2022

19.4.2023

GB-2.201

POU, RAT

N, P1

19.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

19.10.2022

23.4.2023”

| xxvii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.205, GB-2.206 ja GB-2.207 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.205 | POU, RAT | N, P1 | | 20.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 20.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.206 | POU, RAT | N, P1 | | 21.10.2022 | 23.4.2023 |
| GBM | P1 | | 21.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.207 | POU, RAT | N, P1 | | 21.10.2022 | 19.4.2023 |
| GBM | P1 | | 21.10.2022 | 19.4.2023” |

xxvii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.205, GB-2.206 ja GB-2.207 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.205

POU, RAT

N, P1

20.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

20.10.2022

23.4.2023

GB-2.206

POU, RAT

N, P1

21.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

21.10.2022

23.4.2023

GB-2.207

POU, RAT

N, P1

21.10.2022

19.4.2023

GBM

P1

21.10.2022

19.4.2023”

| xxviii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.210 ja GB-2.211 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.210 | POU, RAT | N, P1 | | 22.10.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 22.10.2022 | 19.4.2023 |
| GB-2.211 | POU, RAT | N, P1 | | 22.10.2022 | 30.4.2023 |
| GBM | P1 | | 22.10.2022 | 30.4.2023” |

xxviii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.210 ja GB-2.211 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.210

POU, RAT

N, P1

22.10.2022

19.4.2023

GBM

P1

22.10.2022

19.4.2023

GB-2.211

POU, RAT

N, P1

22.10.2022

30.4.2023

GBM

P1

22.10.2022

30.4.2023”

| xxix) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.214 ja GB-2.215 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.214 | POU, RAT | N, P1 | | 23.10.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 23.10.2022 | 19.4.2023 |
| GB-2.215 | POU, RAT | N, P1 | | 23.10.2022 | 23.4.2023 |
| GBM | P1 | | 23.10.2022 | 23.4.2023” |

xxix)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.214 ja GB-2.215 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.214

POU, RAT

N, P1

23.10.2022

19.4.2023

GBM

P1

23.10.2022

19.4.2023

GB-2.215

POU, RAT

N, P1

23.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

23.10.2022

23.4.2023”

| xxx) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.221 ja GB-2.222 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.221 | POU, RAT | N, P1 | | 26.10.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 26.10.2022 | 19.4.2023 |
| GB-2.222 | POU, RAT | N, P1 | | 26.10.2022 | 22.4.2023 |
| GBM | P1 | | 26.10.2022 | 22.4.2023” |

xxx)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.221 ja GB-2.222 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.221

POU, RAT

N, P1

26.10.2022

19.4.2023

GBM

P1

26.10.2022

19.4.2023

GB-2.222

POU, RAT

N, P1

26.10.2022

22.4.2023

GBM

P1

26.10.2022

22.4.2023”

| xxxi) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.225 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.225 | POU, RAT | N, P1 | | 28.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 28.10.2022 | 23.4.2023” |

xxxi)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.225 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.225

POU, RAT

N, P1

28.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

28.10.2022

23.4.2023”

| xxxii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.228 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.228 | POU, RAT | N, P1 | | 29.10.2022 | 22.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 29.10.2022 | 22.4.2023” |

xxxii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.228 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.228

POU, RAT

N, P1

29.10.2022

22.4.2023

GBM

P1

29.10.2022

22.4.2023”

| xxxiii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.234 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.234 | POU, RAT | N, P1 | | 1.11.2022 | 22.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 1.11.2022 | 22.4.2023” |

xxxiii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.234 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.234

POU, RAT

N, P1

1.11.2022

22.4.2023

GBM

P1

1.11.2022

22.4.2023”

| xxxiv) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.237 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.237 | POU, RAT | N, P1 | | 2.11.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2.11.2022 | 19.4.2023” |

xxxiv)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.237 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.237

POU, RAT

N, P1

2.11.2022

19.4.2023

GBM

P1

2.11.2022

19.4.2023”

| xxxv) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.239 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.239 | POU, RAT | N, P1 | | 3.11.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 3.11.2022 | 23.4.2023” |

xxxv)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.239 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.239

POU, RAT

N, P1

3.11.2022

23.4.2023

GBM

P1

3.11.2022

23.4.2023”

| xxxvi) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.245 ja GB-2.246 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.245 | POU, RAT | N, P1 | | 6.11.2022 | 18.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 6.11.2022 | 18.4.2023 |
| GB-2.246 | POU, RAT | N, P1 | | 6.11.2022 | 19.4.2023 |
| GBM | P1 | | 6.11.2022 | 19.4.2023” |

xxxvi)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.245 ja GB-2.246 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.245

POU, RAT

N, P1

6.11.2022

18.4.2023

GBM

P1

6.11.2022

18.4.2023

GB-2.246

POU, RAT

N, P1

6.11.2022

19.4.2023

GBM

P1

6.11.2022

19.4.2023”

| xxxvii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.250 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.250 | POU, RAT | N, P1 | | 9.11.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 9.11.2022 | 23.4.2023” |

xxxvii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.250 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.250

POU, RAT

N, P1

9.11.2022

23.4.2023

GBM

P1

9.11.2022

23.4.2023”

| xxxviii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.259 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.259 | POU, RAT | N, P1 | | 16.11.2022 | 20.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 16.11.2022 | 20.4.2023” |

xxxviii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.259 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.259

POU, RAT

N, P1

16.11.2022

20.4.2023

GBM

P1

16.11.2022

20.4.2023”

| xxxix) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.263 ja GB-2.264 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.263 | POU, RAT | N, P1 | | 20.11.2022 | 16.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 20.11.2022 | 16.4.2023 |
| GB-2.264 | POU, RAT | N, P1 | | 20.11.2022 | 30.4.2023 |
| GBM | P1 | | 20.11.2022 | 30.4.2023” |

xxxix)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.263 ja GB-2.264 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.263

POU, RAT

N, P1

20.11.2022

16.4.2023

GBM

P1

20.11.2022

16.4.2023

GB-2.264

POU, RAT

N, P1

20.11.2022

30.4.2023

GBM

P1

20.11.2022

30.4.2023”

| xl) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.268 ja GB-2.269 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.268 | POU, RAT | N, P1 | | 23.11.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 23.11.2022 | 19.4.2023 |
| GB-2.269 | POU, RAT | N, P1 | | 26.11.2022 | 22.4.2023 |
| GBM | P1 | | 26.11.2022 | 22.4.2023” |

xl)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.268 ja GB-2.269 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.268

POU, RAT

N, P1

23.11.2022

19.4.2023

GBM

P1

23.11.2022

19.4.2023

GB-2.269

POU, RAT

N, P1

26.11.2022

22.4.2023

GBM

P1

26.11.2022

22.4.2023”

| xli) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.276 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.276 | POU, RAT | N, P1 | | 13.12.2022 | 16.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 13.12.2022 | 16.4.2023” |

xli)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.276 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.276

POU, RAT

N, P1

13.12.2022

16.4.2023

GBM

P1

13.12.2022

16.4.2023”

| xlii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.278 ja GB-2.279 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.278 | POU, RAT | N, P1 | | 15.12.2022 | 24.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 15.12.2022 | 24.4.2023 |
| GB-2.279 | POU, RAT | N, P1 | | 15.12.2022 | 13.4.2023 |
| GBM | P1 | | 15.12.2022 | 13.4.2023” |

xlii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.278 ja GB-2.279 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.278

POU, RAT

N, P1

15.12.2022

24.4.2023

GBM

P1

15.12.2022

24.4.2023

GB-2.279

POU, RAT

N, P1

15.12.2022

13.4.2023

GBM

P1

15.12.2022

13.4.2023”

| xliii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.281 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.281 | POU, RAT | N, P1 | | 20.12.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 20.12.2022 | 23.4.2023” |

xliii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.281 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.281

POU, RAT

N, P1

20.12.2022

23.4.2023

GBM

P1

20.12.2022

23.4.2023”

| xliv) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.284 ja GB-2.285 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.284 | POU, RAT | N, P1 | | 30.12.2023 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 30.12.2023 | 23.4.2023 |
| GB-2.285 | POU, RAT | N, P1 | | 4.1.2023 | 18.4.2023 |
| GBM | P1 | | 4.1.2023 | 18.4.2023” |

xliv)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.284 ja GB-2.285 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.284

POU, RAT

N, P1

30.12.2023

23.4.2023

GBM

P1

30.12.2023

23.4.2023

GB-2.285

POU, RAT

N, P1

4.1.2023

18.4.2023

GBM

P1

4.1.2023

18.4.2023”

| xlv) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.287 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.287 | POU, RAT | N, P1 | | 10.1.2023 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 10.1.2023 | 19.4.2023” |

xlv)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.287 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.287

POU, RAT

N, P1

10.1.2023

19.4.2023

GBM

P1

10.1.2023

19.4.2023”

| xlvi) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.289 ja GB-2.290 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.289 | POU, RAT | N, P1 | | 12.1.2023 | 18.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 12.1.2023 | 18.4.2023 |
| GB-2.290 | POU, RAT | N, P1 | | 12.1.2023 | 18.4.2023 |
| GBM | P1 | | 12.1.2023 | 18.4.2023” |

xlvi)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.289 ja GB-2.290 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.289

POU, RAT

N, P1

12.1.2023

18.4.2023

GBM

P1

12.1.2023

18.4.2023

GB-2.290

POU, RAT

N, P1

12.1.2023

18.4.2023

GBM

P1

12.1.2023

18.4.2023”

| xlvii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.295 ja GB-2.296 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.295 | POU, RAT | N, P1 | | 21.2.2023 | 27.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 21.2.2023 | 27.4.2023 |
| GB-2.296 | POU, RAT | N, P1 | | 10.3.2023 | 4.5.2023 |
| GBM | P1 | | 10.3.2023 | 4.5.2023” |

xlvii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.295 ja GB-2.296 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.295

POU, RAT

N, P1

21.2.2023

27.4.2023

GBM

P1

21.2.2023

27.4.2023

GB-2.296

POU, RAT

N, P1

10.3.2023

4.5.2023

GBM

P1

10.3.2023

4.5.2023”

| xlviii | Lisätään Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevaan kohtaan vyöhykkeitä GB-2.297–GB-2.302 koskevat rivit vyöhykettä GB-2.296 koskevan rivin jälkeen seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.297 | POU, RAT | N, P1 | | 31.3.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 31.3.2023 | |
| GB-2.298 | POU, RAT | N, P1 | | 13.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 13.4.2023 | |
| GB-2.299 | POU, RAT | N, P1 | | 13.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 13.4.2023 | |
| GB-2.300 | POU, RAT | N, P1 | | 23.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 23.4.2023 | |
| GB-2.301 | POU, RAT | N, P1 | | 27.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 27.4.2023 | |
| GB-2.302 | POU, RAT | N, P1 | | 29.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 29.4.2023”. | |

xlviii

Lisätään Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevaan kohtaan vyöhykkeitä GB-2.297–GB-2.302 koskevat rivit vyöhykettä GB-2.296 koskevan rivin jälkeen seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.297

POU, RAT

N, P1

31.3.2023

GBM

P1

31.3.2023

GB-2.298

POU, RAT

N, P1

13.4.2023

GBM

P1

13.4.2023

GB-2.299

POU, RAT

N, P1

13.4.2023

GBM

P1

13.4.2023

GB-2.300

POU, RAT

N, P1

23.4.2023

GBM

P1

23.4.2023

GB-2.301

POU, RAT

N, P1

27.4.2023

GBM

P1

27.4.2023

GB-2.302

POU, RAT

N, P1

29.4.2023

GBM

P1

29.4.2023”.

---

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 132/74 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 132/74

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/974,

annettu 16 päivänä toukokuuta 2023,

vähimmäisetäisyyttä rannikolta ja veden vähimmäissyvyyttä koskevan, neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1967/2006 myönnetyn poikkeuksen jatkamisesta Slovenian aluevesillä kalastavien volantina-troolareiden osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kalavarojen kestävää hyödyntämistä koskevista hoitotoimenpiteistä Välimerellä, asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1626/94 kumoamisesta 21 päivänä joulukuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio antoi 19 päivänä maaliskuuta 2014 komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 277/2014 (2), jolla vahvistetaan ensimmäistä kertaa poikkeus asetuksen (EY) N:o 1967/2006 13 artiklan 1 kohdan ensimmäisestä alakohdasta Slovenian aluevesillä kalastavien volantina-troolareiden vähimmäisetäisyyden rannikolta ja veden vähimmäissyvyyden osalta ja jonka voimassaolo päättyi 23 päivänä maaliskuuta 2017. Kyseisen poikkeuksen voimassaoloaikaa jatkettiin komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/2383 (3), jonka voimassaolo päättyi 27 päivänä maaliskuuta 2020. Kyseisen poikkeuksen voimassaoloaikaa jatkettiin komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/511 (4), jonka voimassaolo päättyi 27 päivänä maaliskuuta 2023. |
| --- | --- |

(1)

Komissio antoi 19 päivänä maaliskuuta 2014 komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 277/2014 (2), jolla vahvistetaan ensimmäistä kertaa poikkeus asetuksen (EY) N:o 1967/2006 13 artiklan 1 kohdan ensimmäisestä alakohdasta Slovenian aluevesillä kalastavien volantina-troolareiden vähimmäisetäisyyden rannikolta ja veden vähimmäissyvyyden osalta ja jonka voimassaolo päättyi 23 päivänä maaliskuuta 2017. Kyseisen poikkeuksen voimassaoloaikaa jatkettiin komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/2383 (3), jonka voimassaolo päättyi 27 päivänä maaliskuuta 2020. Kyseisen poikkeuksen voimassaoloaikaa jatkettiin komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/511 (4), jonka voimassaolo päättyi 27 päivänä maaliskuuta 2023.

| (2) | Komissio vastaanotti 21 päivänä syyskuuta 2022 Slovenialta pyynnön jatkaa täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/511 myönnetyn poikkeuksen voimassaoloa. Slovenia toimitti 18 päivänä elokuuta 2021 hyväksytyn hoitosuunnitelman (5) sekä hoitosuunnitelman seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/511 mukaisesti, poikkeuksen jatkamisen perusteluksi asetuksen (EY) N:o 1967/2006 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1241 (6) vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Komissio vastaanotti 21 päivänä syyskuuta 2022 Slovenialta pyynnön jatkaa täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/511 myönnetyn poikkeuksen voimassaoloa. Slovenia toimitti 18 päivänä elokuuta 2021 hyväksytyn hoitosuunnitelman (5) sekä hoitosuunnitelman seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/511 mukaisesti, poikkeuksen jatkamisen perusteluksi asetuksen (EY) N:o 1967/2006 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1241 (6) vaatimusten mukaisesti.

| (3) | Tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) (7) arvioi marraskuussa 2022 pitämässään 71. täysistunnossa pyyntöä poikkeuksen voimassaolon jatkamisesta edelleen sekä täytäntöönpanokertomusta. STECF vahvisti aikaisemman lausuntonsa suunnitelmasta ja Slovenian toimittamien uusien tietojen perusteella STECF totesi, että poikkeuksen myöntämisen edellytykset täyttyvät edelleen. |
| --- | --- |

(3)

Tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) (7) arvioi marraskuussa 2022 pitämässään 71. täysistunnossa pyyntöä poikkeuksen voimassaolon jatkamisesta edelleen sekä täytäntöönpanokertomusta. STECF vahvisti aikaisemman lausuntonsa suunnitelmasta ja Slovenian toimittamien uusien tietojen perusteella STECF totesi, että poikkeuksen myöntämisen edellytykset täyttyvät edelleen.

| (4) | Slovenian pyytämä poikkeus täyttää asetuksen (EY) N:o 1967/2006 13 artiklan 5 ja 9 kohdassa säädetyt edellytykset. |
| --- | --- |

(4)

Slovenian pyytämä poikkeus täyttää asetuksen (EY) N:o 1967/2006 13 artiklan 5 ja 9 kohdassa säädetyt edellytykset.

| (5) | Asiaan liittyy erityisesti tiettyjä maantieteellisiä rajoitteita, sillä Slovenian aluevedet eivät yllä missään 50 metrin syvyyteen. Jos poikkeusta ei tehdä, volantina-troolarit voisivat kalastaa ainoastaan rannikosta kolmen meripeninkulman päähän ulottuvan alueen ulkopuolella, missä pyyntialuetta rajoittaa merkittävästi kauppamerenkulun reiteille varattu alue. |
| --- | --- |

(5)

Asiaan liittyy erityisesti tiettyjä maantieteellisiä rajoitteita, sillä Slovenian aluevedet eivät yllä missään 50 metrin syvyyteen. Jos poikkeusta ei tehdä, volantina-troolarit voisivat kalastaa ainoastaan rannikosta kolmen meripeninkulman päähän ulottuvan alueen ulkopuolella, missä pyyntialuetta rajoittaa merkittävästi kauppamerenkulun reiteille varattu alue.

| (6) | Lisäksi Slovenian hoitosuunnitelmassa varmistetaan, ettei pyyntiponnistusta lisätä tulevaisuudessa, kuten asetuksen (EY) N:o 1967/2006 13 artiklan 9 kohdassa edellytetään. Kalastusluvat myönnetään ainoastaan tietyille 12 alukselle, joilla on jo Slovenian myöntämä kalastuslupa. |
| --- | --- |

(6)

Lisäksi Slovenian hoitosuunnitelmassa varmistetaan, ettei pyyntiponnistusta lisätä tulevaisuudessa, kuten asetuksen (EY) N:o 1967/2006 13 artiklan 9 kohdassa edellytetään. Kalastusluvat myönnetään ainoastaan tietyille 12 alukselle, joilla on jo Slovenian myöntämä kalastuslupa.

| (7) | Asetuksen (EY) N:o 1967/2006 13 artiklan 9 kohdan mukaisesti pyyntö koskee kalastustoimintaa, jolle Slovenia on jo myöntänyt luvan, ja aluksia, joilla on kirjattuja saaliita yli viiden vuoden ajalta. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EY) N:o 1967/2006 13 artiklan 9 kohdan mukaisesti pyyntö koskee kalastustoimintaa, jolle Slovenia on jo myöntänyt luvan, ja aluksia, joilla on kirjattuja saaliita yli viiden vuoden ajalta.

| (8) | Nämä alukset sisältyvät luetteloon, joka on ilmoitettu komissiolle asetuksen (EY) N:o 1967/2006 13 artiklan 9 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Nämä alukset sisältyvät luetteloon, joka on ilmoitettu komissiolle asetuksen (EY) N:o 1967/2006 13 artiklan 9 kohdan mukaisesti.

| (9) | Kyseinen kalastustoiminta täyttää asetuksen (EY) N:o 1967/2006 4 artiklan 1 kohdan vaatimukset, koska kalastus ei tapahdu meriheinää, erityisesti Posidonia oceanicaa tai muita meressä kasvavia siemenkasveja, kasvavan merenpohjan yllä. |
| --- | --- |

(9)

Kyseinen kalastustoiminta täyttää asetuksen (EY) N:o 1967/2006 4 artiklan 1 kohdan vaatimukset, koska kalastus ei tapahdu meriheinää, erityisesti Posidonia oceanicaa tai muita meressä kasvavia siemenkasveja, kasvavan merenpohjan yllä.

| (10) | Pienimmän sallitun silmäkoon noudattamista koskevan vaatimuksen osalta pyydetty poikkeus on asetuksen (EY) N:o 1967/2006 8 artiklan 1 kohdan h alakohdan, sellaisena kuin se on korvattuna asetuksen (EU) 2019/1241 8 artiklan 1 kohdalla ja sen liitteessä IX olevan B osan I jaksolla, mukainen, sillä volantina-trooliverkossa ei käytetä alle 40 mm:n silmäkokoa. |
| --- | --- |

(10)

Pienimmän sallitun silmäkoon noudattamista koskevan vaatimuksen osalta pyydetty poikkeus on asetuksen (EY) N:o 1967/2006 8 artiklan 1 kohdan h alakohdan, sellaisena kuin se on korvattuna asetuksen (EU) 2019/1241 8 artiklan 1 kohdalla ja sen liitteessä IX olevan B osan I jaksolla, mukainen, sillä volantina-trooliverkossa ei käytetä alle 40 mm:n silmäkokoa.

| (11) | Volantina-troolikalastus on luonteeltaan sekakalastusta, jota ei voida harjoittaa muulla pyydyksellä, lukuun ottamatta raskaampaa tartana-pyydystä, joka kulkee lähempänä merenpohjaa ja saattaisi siten johtaa suurempiin pohjakalalajien saaliisiin, eikä kyseessä oleva kalastus häiritse muiden pyydysten, jotka eivät ole trooleja, nuottia ja vastaavia vedettäviä verkkoja, käyttöä. |
| --- | --- |

(11)

Volantina-troolikalastus on luonteeltaan sekakalastusta, jota ei voida harjoittaa muulla pyydyksellä, lukuun ottamatta raskaampaa tartana-pyydystä, joka kulkee lähempänä merenpohjaa ja saattaisi siten johtaa suurempiin pohjakalalajien saaliisiin, eikä kyseessä oleva kalastus häiritse muiden pyydysten, jotka eivät ole trooleja, nuottia ja vastaavia vedettäviä verkkoja, käyttöä.

| (12) | Volantina-troolareiden kalastustoimintaa säännellään sen varmistamiseksi, että asetuksen (EU) 2019/1241 liitteessä IX olevassa A osassa mainittujen lajien saaliit jäävät mahdollisimman pieniksi, siten kuin asetuksen (EY) N:o 1967/2006 13 artiklan 9 kohdan c alakohdassa edellytetään. Vaikka kyseisten lajien ilmoitetut saaliit eivät ole merkityksettömiä, STECF kuitenkin totesi, ottaen huomioon volantina-trooleilla harjoitettavan kalastuksen pienimuotoisen luonteen, että näiden saaliiden kokonaismäärä on vain muutama kymmenen tonnia eli vain hyvin pieni osa näiden lajien kokonaissaaliista pohjoisella Adrianmerellä. |
| --- | --- |

(12)

Volantina-troolareiden kalastustoimintaa säännellään sen varmistamiseksi, että asetuksen (EU) 2019/1241 liitteessä IX olevassa A osassa mainittujen lajien saaliit jäävät mahdollisimman pieniksi, siten kuin asetuksen (EY) N:o 1967/2006 13 artiklan 9 kohdan c alakohdassa edellytetään. Vaikka kyseisten lajien ilmoitetut saaliit eivät ole merkityksettömiä, STECF kuitenkin totesi, ottaen huomioon volantina-trooleilla harjoitettavan kalastuksen pienimuotoisen luonteen, että näiden saaliiden kokonaismäärä on vain muutama kymmenen tonnia eli vain hyvin pieni osa näiden lajien kokonaissaaliista pohjoisella Adrianmerellä.

| (13) | Volantina-troolareilla ei pyydetä pääjalkaisia. STECF pani merkille, että pääjalkaiset ovat volantina-trooleilla harjoitettavan kalastuksen arvokas sivusaalis. Se kuitenkin totesi, että suunnitelman viimeisimmän täytäntöönpanokertomuksen perusteella ja volantina-trooleilla harjoitetun kalastuksen pienimuotoisen luonteen vuoksi pääjalkaisten saaliit ovat mitä todennäköisimmin vain hyvin pieni osa näiden lajien kokonaissaaliista laajemmalla pohjoisella Adrianmerellä. |
| --- | --- |

(13)

Volantina-troolareilla ei pyydetä pääjalkaisia. STECF pani merkille, että pääjalkaiset ovat volantina-trooleilla harjoitettavan kalastuksen arvokas sivusaalis. Se kuitenkin totesi, että suunnitelman viimeisimmän täytäntöönpanokertomuksen perusteella ja volantina-trooleilla harjoitetun kalastuksen pienimuotoisen luonteen vuoksi pääjalkaisten saaliit ovat mitä todennäköisimmin vain hyvin pieni osa näiden lajien kokonaissaaliista laajemmalla pohjoisella Adrianmerellä.

| (14) | Slovenian hoitosuunnitelma sisältää kalastustoiminnan valvontatoimia, joista säädetään asetuksen (EY) N:o 1967/2006 13 artiklan 9 kohdan kolmannessa alakohdassa ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (8) 14 ja 15 artiklassa. |
| --- | --- |

(14)

Slovenian hoitosuunnitelma sisältää kalastustoiminnan valvontatoimia, joista säädetään asetuksen (EY) N:o 1967/2006 13 artiklan 9 kohdan kolmannessa alakohdassa ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (8) 14 ja 15 artiklassa.

| (15) | Sen vuoksi komissio katsoo, että Slovenian pyytämä poikkeuksen voimassaoloajan jatkaminen täyttää asetuksen (EY) N:o 1967/2006 13 artiklan 5 ja 9 kohdassa vahvistetut edellytykset. Pyydetty poikkeuksen voimassaolon jatkaminen olisi sen vuoksi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(15)

Sen vuoksi komissio katsoo, että Slovenian pyytämä poikkeuksen voimassaoloajan jatkaminen täyttää asetuksen (EY) N:o 1967/2006 13 artiklan 5 ja 9 kohdassa vahvistetut edellytykset. Pyydetty poikkeuksen voimassaolon jatkaminen olisi sen vuoksi hyväksyttävä.

| (16) | Slovenian olisi raportoitava komissiolle hyvissä ajoin ja hoitosuunnitelmaansa sisältyvän valvontasuunnitelman mukaisesti. |
| --- | --- |

(16)

Slovenian olisi raportoitava komissiolle hyvissä ajoin ja hoitosuunnitelmaansa sisältyvän valvontasuunnitelman mukaisesti.

| (17) | Poikkeuksen kestoa olisi rajoitettava, jotta voidaan toteuttaa nopeasti asianmukaiset korjaavat hoitotoimenpiteet, jos komissiolle toimitettavasta raportista käy ilmi, että hyödynnettävän kannan suojelutilanne on heikko, ja samalla on mahdollista vahvistaa tieteellistä pohjaa hoitosuunnitelman parantamiseksi. |
| --- | --- |

(17)

Poikkeuksen kestoa olisi rajoitettava, jotta voidaan toteuttaa nopeasti asianmukaiset korjaavat hoitotoimenpiteet, jos komissiolle toimitettavasta raportista käy ilmi, että hyödynnettävän kannan suojelutilanne on heikko, ja samalla on mahdollista vahvistaa tieteellistä pohjaa hoitosuunnitelman parantamiseksi.

| (18) | Koska komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/2383 myönnetyn poikkeuksen voimassaolo päättyi 27 päivänä maaliskuuta 2023, tätä asetusta olisi oikeudellisen jatkuvuuden varmistamiseksi sovellettava 28 päivästä maaliskuuta 2023. Oikeusvarmuuden vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti. |
| --- | --- |

(18)

Koska komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/2383 myönnetyn poikkeuksen voimassaolo päättyi 27 päivänä maaliskuuta 2023, tätä asetusta olisi oikeudellisen jatkuvuuden varmistamiseksi sovellettava 28 päivästä maaliskuuta 2023. Oikeusvarmuuden vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti.

| (19) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastuksen ja vesiviljelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(19)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastuksen ja vesiviljelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Poikkeus

Asetuksen (EY) N:o 1967/2006 13 artiklan 1 kohdan ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta volantina-trooleilla 1,5–3 meripeninkulman etäisyydellä rannikosta sijaitsevilla Slovenian aluevesillä harjoitettavaan kalastukseen syvyydestä riippumatta sellaisten alusten osalta,

| a) | joilla on kansallisessa hoitosuunnitelmassa, jonka Slovenia on hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 1967/2006 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti, mainittu rekisterinumero; |
| --- | --- |

a)

joilla on kansallisessa hoitosuunnitelmassa, jonka Slovenia on hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 1967/2006 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti, mainittu rekisterinumero;

| b) | joilla on kirjattuja saaliita yli viiden vuoden ajalta ja joiden pyyntiponnistus ei kasva tulevaisuudessa; ja |
| --- | --- |

b)

joilla on kirjattuja saaliita yli viiden vuoden ajalta ja joiden pyyntiponnistus ei kasva tulevaisuudessa; ja

| c) | joilla on kalastuslupa ja jotka noudattavat toiminnassaan hoitosuunnitelmaa, jonka Slovenia on vahvistanut asetuksen (EY) N:o 1967/2006 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

joilla on kalastuslupa ja jotka noudattavat toiminnassaan hoitosuunnitelmaa, jonka Slovenia on vahvistanut asetuksen (EY) N:o 1967/2006 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

2 artikla

Valvontasuunnitelma ja raportointi

Slovenian on toimitettava komissiolle vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta raportti, joka on laadittu 1 artiklassa tarkoitettuun hoitosuunnitelmaan sisältyvän valvontasuunnitelman mukaisesti.

3 artikla

Voimaantulo ja soveltamisaika

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 28 päivästä maaliskuuta 2023 alkaen 27 päivään maaliskuuta 2026 saakka.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä toukokuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 409, 30.12.2006, s. 11.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 277/2014, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2014, neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1967/2006 poikkeamisesta Slovenian aluevesillä kalastavien, volantina-troolarien vähimmäisetäisyyden rannikolta ja veden vähimmäissyvyyden osalta (EUVL L 82, 20.3.2014, s. 1).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2383, annettu 19 päivänä joulukuuta 2017, neuvoston asetusta (EY) N:o 1967/2006 koskevan poikkeuksen jatkamisesta Slovenian aluevesillä kalastavien volantina-troolareiden vähimmäisetäisyyden rannikolta ja veden vähimmäissyvyyden osalta (EUVL L 340, 20.12.2017, s. 32).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/511, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2022, neuvoston asetusta (EY) N:o 1967/2006 koskevan poikkeuksen jatkamisesta Slovenian aluevesillä kalastavien volantina-troolareiden vähimmäisetäisyyden rannikolta ja veden vähimmäissyvyyden osalta (EUVL L 103, 31.3.2022, s. 7).

4

(5)  Päätös N:o 34200–2/2021/3, annettu 18.8.2021.

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1241, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, kalavarojen säilyttämisestä ja meriekosysteemien suojelemisesta teknisten toimenpiteiden avulla, neuvoston asetusten (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1224/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 ja (EU) 2019/1022 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 894/97, (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2549/2000, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 812/2004 ja (EY) N:o 2187/2005 kumoamisesta (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 105).

6

(7)  Tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) – 71. täysistunnon raportti (STECF-PLEN-22-03). Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2022, (https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/43440856/STECF+PLEN+22-03.pdf/d0acb3d4-6b6a-4067-9d08-0b6004660e25).

7

(8)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009, annettu 20 päivänä marraskuuta 2009, unionin valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1).

8

---

PÄÄTÖKSET

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 132/77 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 132/77

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2023/975,

annettu 15 päivänä toukokuuta 2023,

yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY 12 artiklan nojalla perustetun Euroopan unionin nopean tietojenvaihtojärjestelmän (RAPEX) ja siihen liittyvän ilmoitusjärjestelmän hallinnointia koskevista ohjeista annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/417 muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla (2023) 2817)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yleisestä tuoteturvallisuudesta 3 päivänä joulukuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan ja liitteessä II olevan 8 kohdan,

ottaa huomioon markkinavalvonnasta ja tuotteiden vaatimustenmukaisuudesta sekä direktiivin 2004/42/EY ja asetusten (EY) N:o 765/2008 ja (EU) N:o 305/2011 muuttamisesta 20 päivänä kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1020 (2) ja erityisesti sen 20 artiklan,

ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta 23 päivänä lokakuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (3) ja erityisesti sen 28 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27 päivänä huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (4) ja erityisesti sen 26 artiklan 1 kohdan,

on kuullut direktiivin 2001/95/EY 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa,

on kuullut Euroopan tietosuojavaltuutettua asetuksen (EU) 2018/1725 42 artiklan mukaisesti,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2019/417 (5) vahvistetaan direktiivin 2001/95/EY 12 artiklan nojalla perustetun Euroopan unionin nopean tietojenvaihtojärjestelmän (RAPEX) ja siihen liittyvän ilmoitusjärjestelmän hallinnointia koskevat ohjeet. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2019/417 (5) vahvistetaan direktiivin 2001/95/EY 12 artiklan nojalla perustetun Euroopan unionin nopean tietojenvaihtojärjestelmän (RAPEX) ja siihen liittyvän ilmoitusjärjestelmän hallinnointia koskevat ohjeet.

| (2) | Asetuksen (EU) 2018/1725 28 artiklassa säädetään, että jos vähintään kaksi rekisterinpitäjää määrittää yhdessä käsittelyn tarkoitukset ja keinot, ne ovat yhteisrekisterinpitäjiä. Yhteisrekisterinpitäjien vastuualueet voidaan määrittää EU:n lainsäädännössä, erityisesti siltä osin kuin on kyse rekisteröidyn oikeuksien käytöstä ja asetuksen (EU) 2018/1725 15 ja 16 artiklan mukaisten tietojen toimittamiseen liittyvistä tehtävistä. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) 2018/1725 28 artiklassa säädetään, että jos vähintään kaksi rekisterinpitäjää määrittää yhdessä käsittelyn tarkoitukset ja keinot, ne ovat yhteisrekisterinpitäjiä. Yhteisrekisterinpitäjien vastuualueet voidaan määrittää EU:n lainsäädännössä, erityisesti siltä osin kuin on kyse rekisteröidyn oikeuksien käytöstä ja asetuksen (EU) 2018/1725 15 ja 16 artiklan mukaisten tietojen toimittamiseen liittyvistä tehtävistä.

| (3) | Asetuksen (EU) 2016/679 26 artiklassa säädetään, että jos vähintään kaksi rekisterinpitäjää määrittää yhdessä käsittelyn tarkoitukset ja keinot, ne ovat yhteisrekisterinpitäjiä. Yhteisrekisterinpitäjien vastuualueet voidaan määrittää EU:n lainsäädännössä, erityisesti siltä osin kuin on kyse rekisteröidyn oikeuksien käytöstä ja asetuksen (EU) 2016/679 13 ja 14 artiklan mukaisten tietojen toimittamiseen liittyvistä tehtävistä. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) 2016/679 26 artiklassa säädetään, että jos vähintään kaksi rekisterinpitäjää määrittää yhdessä käsittelyn tarkoitukset ja keinot, ne ovat yhteisrekisterinpitäjiä. Yhteisrekisterinpitäjien vastuualueet voidaan määrittää EU:n lainsäädännössä, erityisesti siltä osin kuin on kyse rekisteröidyn oikeuksien käytöstä ja asetuksen (EU) 2016/679 13 ja 14 artiklan mukaisten tietojen toimittamiseen liittyvistä tehtävistä.

| (4) | Komissio ja kansalliset viranomaiset toimivat yhteisrekisterinpitäjinä, jotka käsittelevät tietoja Safety Gate / RAPEX -järjestelmässä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ja kansalliset viranomaiset toimivat yhteisrekisterinpitäjinä, jotka käsittelevät tietoja Safety Gate / RAPEX -järjestelmässä.

| (5) | On tarpeen vahvistaa komission ja kansallisten viranomaisten tehtävät ja vastuualueet asetuksen (EU) 2018/1725 28 artiklassa ja asetuksen (EU) 2016/679 26 artiklassa tarkoitettuina yhteisrekisterinpitäjinä ja tähän liittyvät järjestelyt. |
| --- | --- |

(5)

On tarpeen vahvistaa komission ja kansallisten viranomaisten tehtävät ja vastuualueet asetuksen (EU) 2018/1725 28 artiklassa ja asetuksen (EU) 2016/679 26 artiklassa tarkoitettuina yhteisrekisterinpitäjinä ja tähän liittyvät järjestelyt.

| (6) | Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöstä (EU) 2019/417 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöstä (EU) 2019/417 olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/417 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artikla seuraavasti:

  ”1 artikla

  1.   Direktiivin 2001/95/EY 12 artiklan nojalla perustetun Euroopan unionin nopean tietojenvaihtojärjestelmän (RAPEX) ja siihen liittyvän ilmoitusjärjestelmän hallinnointia koskevat ohjeet esitetään tämän päätöksen liitteessä I.


  2.   Euroopan unionin nopean tietojenvaihtojärjestelmän (RAPEX) yhteisrekisterin pitämisestä säädetään tämän päätöksen liitteessä II.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

1.   Direktiivin 2001/95/EY 12 artiklan nojalla perustetun Euroopan unionin nopean tietojenvaihtojärjestelmän (RAPEX) ja siihen liittyvän ilmoitusjärjestelmän hallinnointia koskevat ohjeet esitetään tämän päätöksen liitteessä I.

2.   Euroopan unionin nopean tietojenvaihtojärjestelmän (RAPEX) yhteisrekisterin pitämisestä säädetään tämän päätöksen liitteessä II.”

| 2) | Nimetään liite uudelleen liitteeksi I. |
| --- | --- |

2)

Nimetään liite uudelleen liitteeksi I.

| 3) | Lisätään tämän päätöksen liitteessä oleva liite II. |
| --- | --- |

3)

Lisätään tämän päätöksen liitteessä oleva liite II.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 15 päivänä toukokuuta 2023.

Komission puolesta

Didier REYNDERS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 11, 15.1.2002, s. 4.

1

(2)  
  EUVL L 169, 25.6.2019, s. 1.

2

(3)  
  EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39.

3

(4)  
  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1.

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/417, annettu 8 päivänä marraskuuta 2018, yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin 2001/95/EY 12 artiklan nojalla perustetun Euroopan unionin nopean tietojenvaihtojärjestelmän (RAPEX) ja siihen liittyvän ilmoitusjärjestelmän hallinnointia koskevista ohjeista (EUVL L 73, 15.3.2019, s. 121).

5

---

LIITE

”LIITE II

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIN 2001/95/EY (YLEINEN TUOTETURVALLISUUSDIREKTIIVI) (1) 12 ARTIKLAN NOJALLA PERUSTETUN EU:N NOPEAN TIEDONVAIHTOJÄRJESTELMÄN (RAPEX) YHTEISREKISTERIN PITÄMINEN

1.   
  Kohde ja käsittelytoimien kuvaus

Safety Gate / RAPEX -sovellus on ilmoitusjärjestelmä, jonka avulla EU:n jäsenvaltioiden ja Euroopan talousalueen / Euroopan vapaakauppajärjestön (ETA/EFTA) kolmen jäsenmaan (Islanti, Liechtenstein ja Norja) kansalliset viranomaiset sekä komissio voivat vaihtaa nopeasti tietoja toimenpiteistä, jotka koskevat unionin ja/tai ETA:n/EFTAn markkinoilla havaittuja vaarallisia tuotteita. Ilmoitusjärjestelmän tarkoituksena on

| — | estää vaarallisten tuotteiden toimittaminen kuluttajille sisämarkkinoilla |
| --- | --- |

—

estää vaarallisten tuotteiden toimittaminen kuluttajille sisämarkkinoilla

| — | toteuttaa tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä, esimerkiksi poistaa vaaralliset tuotteet markkinoilta tai järjestää niitä koskeva palautusmenettely. |
| --- | --- |

—

toteuttaa tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä, esimerkiksi poistaa vaaralliset tuotteet markkinoilta tai järjestää niitä koskeva palautusmenettely.

Tietojenvaihto kattaa ehkäisevät ja rajoittavat toimenpiteet, jotka koskevat kuluttajille tai ammattikäyttöön tarkoitettuja vaarallisia tuotteita, ei kuitenkaan elintarvikkeita, rehua, lääkkeitä tai lääkinnällisiä laitteita. Järjestelmä kattaa sekä kansallisten viranomaisten määräämät toimenpiteet että talouden toimijoiden vapaaehtoisesti toteuttamat toimet.

2.   
  Yhteisrekisterin pitämisen soveltamisala

Komissio ja kansalliset viranomaiset toimivat yhteisrekisterinpitäjinä, jotka käsittelevät tietoja Safety Gate / RAPEX -järjestelmässä. ’Kansallisia viranomaisia’ ovat kaikki jäsenvaltioiden ja EFTA/ETA-maiden viranomaiset, jotka toimivat tuoteturvallisuuden alalla ja osallistuvat Safety Gate / RAPEX-verkostoon, mukaan luettuina markkinavalvontaviranomaiset, joiden vastuulla on seurata sitä, että tuotteet täyttävät turvallisuusvaatimukset, sekä viranomaiset, jotka vastaavat ulkorajatarkastuksista.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (2) 26 artiklan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (3) 28 artiklan soveltamista varten katsotaan, että komission vastuu henkilötietojen yhteisrekisterinpitäjänä kattaa seuraavat käsittelytoimet:

| 1) | Komissio voi käsitellä tietoja toimenpiteistä, jotka on toteutettu sellaisten vakavaa vaaraa aiheuttavien tuotteiden vuoksi, joita on tuotu unioniin tai Euroopan talousalueelle tai viety niistä, toimittaakseen tiedot RAPEX-yhteyspisteille. |
| --- | --- |

1)

Komissio voi käsitellä tietoja toimenpiteistä, jotka on toteutettu sellaisten vakavaa vaaraa aiheuttavien tuotteiden vuoksi, joita on tuotu unioniin tai Euroopan talousalueelle tai viety niistä, toimittaakseen tiedot RAPEX-yhteyspisteille.

| 2) | Komissio voi käsitellä tietoja, jotka se on saanut kolmansilta mailta, kansainvälisiltä järjestöiltä, yrityksiltä tai muista nopeista hälytysjärjestelmistä ja jotka koskevat EU:sta ja EU:n ulkopuolelta peräisin olevia vaarallisia tuotteita, toimittaakseen tiedot kansallisille viranomaisille. |
| --- | --- |

2)

Komissio voi käsitellä tietoja, jotka se on saanut kolmansilta mailta, kansainvälisiltä järjestöiltä, yrityksiltä tai muista nopeista hälytysjärjestelmistä ja jotka koskevat EU:sta ja EU:n ulkopuolelta peräisin olevia vaarallisia tuotteita, toimittaakseen tiedot kansallisille viranomaisille.

Komission vastuulla on varmistaa, että tällaisten käsittelytoimien yhteydessä noudatetaan asetuksessa (EU) 2018/1725 säädettyjä velvoitteita ja edellytyksiä.

Kansalliset viranomaiset puolestaan vastaavat henkilötietojen yhteisrekisterinpitäjinä toimiessaan seuraavista käsittelytoimista:

| 1) | Kansalliset viranomaiset voivat käsitellä tietoja direktiivin 2001/95/EY 11 ja 12 artiklan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1020 (4) 20 artiklan nojalla toimittaakseen tiedot komissiolle ja muille jäsenvaltioille ja EFTA/ETA-maille. |
| --- | --- |

1)

Kansalliset viranomaiset voivat käsitellä tietoja direktiivin 2001/95/EY 11 ja 12 artiklan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1020 (4) 20 artiklan nojalla toimittaakseen tiedot komissiolle ja muille jäsenvaltioille ja EFTA/ETA-maille.

| 2) | Kansalliset viranomaiset voivat käsitellä tietoja, jotka koskevat niiden Safety Gate / RAPEX -ilmoitusten perusteella toteuttamia jatkotoimia, toimittaakseen tiedot komissiolle ja muille jäsenvaltioille ja EFTA/ETA-maille. |
| --- | --- |

2)

Kansalliset viranomaiset voivat käsitellä tietoja, jotka koskevat niiden Safety Gate / RAPEX -ilmoitusten perusteella toteuttamia jatkotoimia, toimittaakseen tiedot komissiolle ja muille jäsenvaltioille ja EFTA/ETA-maille.

Kansallisten viranomaisten vastuulla on varmistaa, että tällaisten käsittelytoimien yhteydessä noudatetaan asetuksessa (EU) 2016/679 säädettyjä velvoitteita ja edellytyksiä.

3.   
  Yhteisrekisterinpitäjien vastuu, tehtävät ja suhde rekisteröityihin nähden

3.1   Rekisteröityjen ja henkilötietojen ryhmät

Yhteisrekisterinpitäjät käsittelevät yhdessä seuraavia henkilötietoryhmiä:

| a) | Safety Gate / RAPEX -järjestelmän käyttäjien yhteystiedot.
  Käsittely voi koskea seuraavia tietoja:






  — | Safety Gate / RAPEX -järjestelmän käyttäjän etunimi |
| --- | --- | --- |

a)

Safety Gate / RAPEX -järjestelmän käyttäjien yhteystiedot.

Käsittely voi koskea seuraavia tietoja:

—

Safety Gate / RAPEX -järjestelmän käyttäjän etunimi

| — | Safety Gate / RAPEX -järjestelmän käyttäjän sukunimi |
| --- | --- |

—

Safety Gate / RAPEX -järjestelmän käyttäjän sukunimi

| — | Safety Gate / RAPEX -järjestelmän käyttäjän sähköpostiosoite |
| --- | --- |

—

Safety Gate / RAPEX -järjestelmän käyttäjän sähköpostiosoite

| — | Safety Gate / RAPEX -järjestelmän käyttäjän maa |
| --- | --- |

—

Safety Gate / RAPEX -järjestelmän käyttäjän maa

| — | Safety Gate / RAPEX -järjestelmän käyttäjän ensisijainen viestintäkieli |
| --- | --- |

—

Safety Gate / RAPEX -järjestelmän käyttäjän ensisijainen viestintäkieli

| b) | Safety Gate / RAPEX -järjestelmän kautta toimitettavien ilmoitusten ja vastausten laatijoiden ja validoijien yhteystiedot.
  Näitä laatijoita ja validoijia ovat muun muassa seuraavat:






  — | Kansalliset Safety Gate / RAPEX -yhteyspisteet ja jäsenvaltioiden ja EFTA/ETA-maiden markkinavalvontaviranomaisten tai ulkorajatarkastuksista vastaavien kansallisten viranomaisten tarkastajat, jotka osallistuvat ilmoitusmenettelyyn |
| --- | --- | --- |

b)

Safety Gate / RAPEX -järjestelmän kautta toimitettavien ilmoitusten ja vastausten laatijoiden ja validoijien yhteystiedot.

Näitä laatijoita ja validoijia ovat muun muassa seuraavat:

—

Kansalliset Safety Gate / RAPEX -yhteyspisteet ja jäsenvaltioiden ja EFTA/ETA-maiden markkinavalvontaviranomaisten tai ulkorajatarkastuksista vastaavien kansallisten viranomaisten tarkastajat, jotka osallistuvat ilmoitusmenettelyyn

| — | komission henkilöstön jäsenet, kuten virkamiehet, väliaikaiset ja sopimussuhteiset toimihenkilöt, harjoittelijat ja ulkoiset palveluntarjoajat. |
| --- | --- |

—

komission henkilöstön jäsenet, kuten virkamiehet, väliaikaiset ja sopimussuhteiset toimihenkilöt, harjoittelijat ja ulkoiset palveluntarjoajat.

Käsittely voi koskea seuraavia tietoja:

| — | Safety Gate / RAPEX -järjestelmän kautta toimitettavien ilmoitusten ja vastausten laatijan tai validoijan etunimi |
| --- | --- |

—

Safety Gate / RAPEX -järjestelmän kautta toimitettavien ilmoitusten ja vastausten laatijan tai validoijan etunimi

| — | Safety Gate / RAPEX -järjestelmän kautta toimitettavien ilmoitusten ja vastausten laatijan tai validoijan sukunimi |
| --- | --- |

—

Safety Gate / RAPEX -järjestelmän kautta toimitettavien ilmoitusten ja vastausten laatijan tai validoijan sukunimi

| — | Safety Gate / RAPEX -järjestelmän kautta toimitettavia ilmoituksia ja vastauksia laativan tai validoivan viranomaisen nimi |
| --- | --- |

—

Safety Gate / RAPEX -järjestelmän kautta toimitettavia ilmoituksia ja vastauksia laativan tai validoivan viranomaisen nimi

| — | Safety Gate / RAPEX -järjestelmän kautta toimitettavia ilmoituksia ja vastauksia laativan tai validoivan viranomaisen osoite |
| --- | --- |

—

Safety Gate / RAPEX -järjestelmän kautta toimitettavia ilmoituksia ja vastauksia laativan tai validoivan viranomaisen osoite

| — | Safety Gate / RAPEX -järjestelmän kautta toimitettavien ilmoitusten ja vastausten laatijan tai validoijan sähköpostiosoite |
| --- | --- |

—

Safety Gate / RAPEX -järjestelmän kautta toimitettavien ilmoitusten ja vastausten laatijan tai validoijan sähköpostiosoite

| — | Safety Gate / RAPEX -järjestelmän kautta toimitettavien ilmoitusten ja vastausten laatijan tai validoijan puhelinnumero. |
| --- | --- |

—

Safety Gate / RAPEX -järjestelmän kautta toimitettavien ilmoitusten ja vastausten laatijan tai validoijan puhelinnumero.

| c) | Järjestelmään voidaan tallentaa myös seuraavia kahdentyyppisiä henkilötietoja:






  i) | talouden toimijoiden (valmistajien, viejien, tuojien, jakelijoiden tai vähittäismyyjien) yhteystiedot, joihin voi sisältyä myös henkilötietoja, silloin kun se on tarpeen direktiivin 2001/95/EY 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettujen vaarallisten tuotteiden jäljittämiseksi. Nämä tiedot voi tallentaa Safety Gate / RAPEX -järjestelmään ainoastaan kansallinen viranomainen tutkinnan yhteydessä kerättyjen tietojen perusteella.
  Käsittely voi koskea seuraavia tietoja:






  — | talouden toimijan nimi |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Järjestelmään voidaan tallentaa myös seuraavia kahdentyyppisiä henkilötietoja:

i)

talouden toimijoiden (valmistajien, viejien, tuojien, jakelijoiden tai vähittäismyyjien) yhteystiedot, joihin voi sisältyä myös henkilötietoja, silloin kun se on tarpeen direktiivin 2001/95/EY 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettujen vaarallisten tuotteiden jäljittämiseksi. Nämä tiedot voi tallentaa Safety Gate / RAPEX -järjestelmään ainoastaan kansallinen viranomainen tutkinnan yhteydessä kerättyjen tietojen perusteella.

Käsittely voi koskea seuraavia tietoja:

—

talouden toimijan nimi

| — | talouden toimijan osoite |
| --- | --- |

—

talouden toimijan osoite

| — | talouden toimijan kaupunki |
| --- | --- |

—

talouden toimijan kaupunki

| — | talouden toimijan maa |
| --- | --- |

—

talouden toimijan maa

| — | talouden toimijan yhteystiedot: Tässä kohdassa voidaan viitata valmistajan tai valtuutetun edustajan edustajana toimivaan luonnolliseen henkilöön. Jäsenvaltioita kehotetaan kuitenkin tallentamaan henkilötietojen sijasta mieluummin muita kuin henkilökohtaisia yhteystietoja, kuten yleinen sähköpostiosoite. |
| --- | --- |

—

talouden toimijan yhteystiedot: Tässä kohdassa voidaan viitata valmistajan tai valtuutetun edustajan edustajana toimivaan luonnolliseen henkilöön. Jäsenvaltioita kehotetaan kuitenkin tallentamaan henkilötietojen sijasta mieluummin muita kuin henkilökohtaisia yhteystietoja, kuten yleinen sähköpostiosoite.

| — | talouden toimijan osoite yhteydenottoja varten. |
| --- | --- |

—

talouden toimijan osoite yhteydenottoja varten.

| ii) | niiden henkilöiden nimet, jotka ovat testanneet vaarallisia tuotteita ja/tai varmentaneet testausraportin, jos ne mainitaan muissa asiakirjoissa, kuten testausraportissa. Nimet mainitaan liitteissä, mistä niitä ei voi hakea. Jäsenvaltioita kehotetaan poistamaan tällaiset tiedot ennen raportin toimittamista, paitsi jos tietojen katsotaan olevan järjestelmän toiminnan kannalta tarpeellisia. |
| --- | --- |

ii)

niiden henkilöiden nimet, jotka ovat testanneet vaarallisia tuotteita ja/tai varmentaneet testausraportin, jos ne mainitaan muissa asiakirjoissa, kuten testausraportissa. Nimet mainitaan liitteissä, mistä niitä ei voi hakea. Jäsenvaltioita kehotetaan poistamaan tällaiset tiedot ennen raportin toimittamista, paitsi jos tietojen katsotaan olevan järjestelmän toiminnan kannalta tarpeellisia.

3.2   Tietojen toimittaminen rekisteröidyille

Komissio toimittaa asetuksen (EU) 2018/1725 15 ja 16 artiklan mukaiset tiedot ja 17–24 artiklan ja 35 artiklan mukaiset käsittelyä koskevat ilmoitukset tiiviissä, läpinäkyvässä, ymmärrettävässä ja helposti saatavilla olevassa muodossa selkeällä ja yksinkertaisella kielellä. Komissio toteuttaa myös asianmukaiset toimenpiteet avustaakseen kansallisia viranomaisia toimittamaan asetuksen (EU) 2016/679 13 ja 14 artiklan mukaiset tiedot ja 19–26 artiklan ja 37 artiklan mukaiset käsittelyä koskevat ilmoitukset tiiviissä, läpinäkyvässä, ymmärrettävässä ja helposti saatavilla olevassa muodossa selkeällä ja yksinkertaisella kielellä. Tiedot koskevat seuraavia seikkoja:

| — | Safety Gate / RAPEX -järjestelmän käyttäjiä koskevat tiedot |
| --- | --- |

—

Safety Gate / RAPEX -järjestelmän käyttäjiä koskevat tiedot

| — | ilmoitusten ja vastausten laatijoita ja validoijia koskevat tiedot. |
| --- | --- |

—

ilmoitusten ja vastausten laatijoita ja validoijia koskevat tiedot.

Safety Gate / RAPEX -järjestelmän käyttäjille ilmoitetaan heidän oikeuksistaan järjestelmän tietosuojaselosteessa.

Kansallisten viranomaisten on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet toimittaakseen asetuksen (EU) 2016/679 13 ja 14 artiklan mukaiset tiedot ja 19–26 artiklan ja 37 artiklan mukaiset käsittelyä koskevat ilmoitukset tiiviissä, läpinäkyvässä, ymmärrettävässä ja helposti saatavilla olevassa muodossa selkeällä ja yksinkertaisella kielellä. Tiedot koskevat seuraavia seikkoja:

| — | oikeushenkilöitä koskevat tiedot, joissa yksilöidään luonnollinen henkilö |
| --- | --- |

—

oikeushenkilöitä koskevat tiedot, joissa yksilöidään luonnollinen henkilö

| — | nimi ja muut tiedot henkilöistä, jotka ovat testanneet vaarallisia tuotteita ja/tai varmentaneet testausraportteja. |
| --- | --- |

—

nimi ja muut tiedot henkilöistä, jotka ovat testanneet vaarallisia tuotteita ja/tai varmentaneet testausraportteja.

Tiedot on toimitettava kirjallisesti, ja ne voidaan toimittaa myös sähköisessä muodossa.

Kansallisten viranomaisten on käytettävä komission laatimaa tietosuojaselosteen mallia täyttäessään rekisteröityihin liittyviä velvollisuuksiaan.

3.3   Rekisteröityjen esittämien pyyntöjen käsittely

Rekisteröidyt voivat käyttää asetuksiin (EU) 2018/1725 ja (EU) 2016/679 perustuvia oikeuksiaan suhteessa kuhunkin yhteisrekisteripitäjään ja niitä vastaan.

Yhteisrekisterinpitäjien on käsiteltävä rekisteröityjen pyynnöt yhteisrekisterinpitäjien tätä varten laatiman menettelyn mukaisesti. Rekisteröityjen oikeuksien käyttämistä koskeva yksityiskohtainen menettely esitetään tietosuojaselosteessa.

Yhteisrekisterinpitäjien on tehtävä yhteistyötä ja annettava toisilleen pyynnöstä nopeasti ja tehokkaasti apua rekisteröityjen esittämien pyyntöjen käsittelyssä.

Jos toinen yhteisrekisterinpitäjä saa rekisteröidyltä pyynnön, joka ei kuulu sen vastuulle, sen on toimitettava pyyntö viipymättä ja viimeistään seitsemän kalenteripäivän kuluessa vastaanottamisesta sille yhteisrekisterinpitäjälle, jonka vastuulle kyseinen pyyntö kuuluu. Vastuullisen yhteisrekisterinpitäjän on lähetettävä rekisteröidylle vastaanottoilmoitus seuraavien kolmen kalenteripäivän kuluessa ja ilmoitettava tästä samaan aikaan sille yhteisrekisterinpitäjälle, joka alun perin vastaanotti pyynnön.

Kun rekisteröity pyytää pääsyä henkilötietoihin, yhteisrekisterinpitäjä ei saa luovuttaa eikä muulla tavoin asettaa saataville mitään yhteisesti käsiteltäviä henkilötietoja kuulematta ensin asianomaista toista yhteisrekisterinpitäjää.

4.   
  Muut yhteisrekisterinpitäjien vastuualueet ja tehtävät

4.1   Käsittelyn turvallisuus

Kunkin yhteisrekisterinpitäjän on toteutettava asianmukaiset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on

| a) | varmistaa yhteisesti käsiteltävien henkilötietojen turvallisuus, eheys ja luottamuksellisuus komission päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 (5) ja asianomaisen EU:n jäsenvaltion tai EFTA/ETA-maan asiaa koskevan säädöksen mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

varmistaa yhteisesti käsiteltävien henkilötietojen turvallisuus, eheys ja luottamuksellisuus komission päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 (5) ja asianomaisen EU:n jäsenvaltion tai EFTA/ETA-maan asiaa koskevan säädöksen mukaisesti;

| b) | suojata kaikkia hallussaan olevia henkilötietoja laittomalta käsittelyltä, tuhoamiselta, käytöltä ja luovuttamiselta tai tietojen hankkimiselta tai niihin pääsyltä; |
| --- | --- |

b)

suojata kaikkia hallussaan olevia henkilötietoja laittomalta käsittelyltä, tuhoamiselta, käytöltä ja luovuttamiselta tai tietojen hankkimiselta tai niihin pääsyltä;

| c) | estää henkilötietojen luovuttaminen tai pääsyn antaminen niihin muille kuin etukäteen sovituille vastaanottajille tai käsittelijöille. |
| --- | --- |

c)

estää henkilötietojen luovuttaminen tai pääsyn antaminen niihin muille kuin etukäteen sovituille vastaanottajille tai käsittelijöille.

Kunkin yhteisrekisterinpitäjän on toteutettava asianmukaiset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet, joilla varmistetaan käsittelyn turvallisuus asetuksen (EU) 2018/1725 33 artiklan ja asetuksen (EU) 2016/679 32 artiklan mukaisesti.

Yhteisrekisterinpitäjien on annettava toisilleen nopeasti ja tehokkaasti apua, jos ilmenee tietoturvapoikkeamia, kuten henkilötietojen tietoturvaloukkauksia.

4.2   Tietoturvapoikkeamien, kuten henkilötietojen tietoturvaloukkauksien käsittely

Yhteisrekisterinpitäjien on käsiteltävä tietoturvapoikkeamat, kuten henkilötietojen tietoturvaloukkaukset, sisäisten menettelyjensä ja sovellettavan lainsäädännön mukaisesti.

Yhteisrekisterinpitäjien on erityisesti annettava toisilleen nopeaa ja tehokasta apua, kun se on tarpeen yhteiskäsittelyyn liittyvien tietoturvapoikkeamien, kuten henkilötietojen tietoturvaloukkausten, tunnistamisen ja käsittelyn helpottamiseksi.

Yhteisrekisterinpitäjien on ilmoitettava toisilleen seuraavista:

| a) | yhteiskäsittelyn kohteena olevien henkilötietojen saatavuuteen, luottamuksellisuuteen ja/tai eheyteen mahdollisesti tai tosiasiallisesti kohdistuvat riskit; |
| --- | --- |

a)

yhteiskäsittelyn kohteena olevien henkilötietojen saatavuuteen, luottamuksellisuuteen ja/tai eheyteen mahdollisesti tai tosiasiallisesti kohdistuvat riskit;

| b) | yhteiskäsittelytoimeen liittyvät mahdolliset tietoturvapoikkeamat; |
| --- | --- |

b)

yhteiskäsittelytoimeen liittyvät mahdolliset tietoturvapoikkeamat;

| c) | henkilötietojen tietoturvaloukkaukset (eli tietoturvaloukkaukset, jotka johtavat yhteiskäsittelyn kohteena olevien henkilötietojen vahingossa tapahtuvaan tai lainvastaiseen tuhoamiseen, häviämiseen, muuttamiseen, luvattomaan luovuttamiseen tai pääsyyn tietoihin), henkilötietojen tietoturvaloukkauksen todennäköiset seuraukset ja luonnollisten henkilöiden oikeuksiin ja vapauksiin kohdistuvan riskin arviointi sekä kaikki toimenpiteet, jotka on toteutettu henkilötietojen tietoturvaloukkauksen korjaamiseksi ja luonnollisten henkilöiden oikeuksille ja vapauksille aiheutuvan riskin pienentämiseksi; |
| --- | --- |

c)

henkilötietojen tietoturvaloukkaukset (eli tietoturvaloukkaukset, jotka johtavat yhteiskäsittelyn kohteena olevien henkilötietojen vahingossa tapahtuvaan tai lainvastaiseen tuhoamiseen, häviämiseen, muuttamiseen, luvattomaan luovuttamiseen tai pääsyyn tietoihin), henkilötietojen tietoturvaloukkauksen todennäköiset seuraukset ja luonnollisten henkilöiden oikeuksiin ja vapauksiin kohdistuvan riskin arviointi sekä kaikki toimenpiteet, jotka on toteutettu henkilötietojen tietoturvaloukkauksen korjaamiseksi ja luonnollisten henkilöiden oikeuksille ja vapauksille aiheutuvan riskin pienentämiseksi;

| d) | yhteiskäsittelytoimen teknisten ja/tai organisatoristen suojatoimien rikkominen. |
| --- | --- |

d)

yhteiskäsittelytoimen teknisten ja/tai organisatoristen suojatoimien rikkominen.

Kukin yhteisrekisterinpitäjä on vastuussa kaikista tietoturvapoikkeamista, henkilötietojen tietoturvaloukkaukset mukaan lukien, jotka johtuvat kyseisen yhteisrekisterinpitäjän tämän päätöksen ja asetusten (EU) 2018/1725 ja (EU) 2016/679 mukaisten velvoitteiden rikkomisesta.

Yhteisrekisterinpitäjien on dokumentoitava tietoturvapoikkeamat, henkilötietojen tietoturvaloukkaukset mukaan lukien, ja ilmoitettava niistä toisilleen ilman aiheetonta viivytystä ja viimeistään 48 tunnin kuluessa siitä, kun ne ovat saaneet tiedon tietoturvapoikkeamasta (henkilötietojen tietoturvaloukkaukset mukaan lukien).

Henkilötietojen tietoturvaloukkauksesta vastuussa olevan yhteisrekisterinpitäjän on dokumentoitava kyseinen henkilötietojen tietoturvaloukkaus ja ilmoitettava siitä Euroopan tietosuojavaltuutetulle tai toimivaltaiselle kansalliselle valvontaviranomaiselle. Sen on tehtävä näin ilman aiheetonta viivytystä ja mahdollisuuksien mukaan viimeistään 72 tunnin kuluttua henkilötietojen tietoturvaloukkauksen ilmitulosta, paitsi jos henkilötietojen tietoturvaloukkauksesta ei todennäköisesti aiheudu riskiä luonnollisten henkilöiden oikeuksille ja vapauksille. Vastuussa olevan yhteisrekisterinpitäjän on annettava tällainen ilmoitus tiedoksi muille yhteisrekisterinpitäjille.

Henkilötietojen tietoturvaloukkauksesta vastuussa olevan yhteisrekisterinpitäjän on ilmoitettava kyseisestä henkilötietojen tietoturvaloukkauksesta asianomaisille rekisteröidyille, jos henkilötietojen tietoturvaloukkauksesta todennäköisesti aiheutuu suuri riski luonnollisten henkilöiden oikeuksille ja vapauksille. Vastuussa olevan yhteisrekisterinpitäjän on annettava tällainen ilmoitus tiedoksi muille yhteisrekisterinpitäjille.

4.3   Henkilötietojen sijainti

Henkilötiedot, jotka on kerätty ilmoitusprosessia varten Safety Gate / RAPEX -järjestelmän kautta, on tallennettava ja kerättävä komission ylläpitämään Safety Gate / RAPEX -sovellukseen sen varmistamiseksi, että pääsy sovellukseen on rajattu ainoastaan selkeästi yksilöityihin henkilöihin ja että sovellukseen tallennetut tiedot ovat siten hyvin suojattuja.

Käsittelyä varten kerättyjä henkilötietoja saa käsitellä ainoastaan EU:n/ETA:n alueella, eikä niitä saa viedä kyseiseltä alueelta, paitsi jos ne ovat asetuksen (EU) 2016/679 45, 46 tai 49 artiklan tai asetuksen (EU) 2018/1725 47, 48 tai 50 artiklan mukaisia.

Direktiivin 2001/95/EY 12 artiklan 4 kohdan nojalla pääsy Safety Gate / RAPEX -järjestelmään annetaan ehdokasmaille, kolmansille maille ja kansainvälisille järjestöille EU:n ja kyseisten maiden tai kansainvälisten järjestöjen välillä tehtävissä sopimuksissa määriteltävien yksityiskohtaisten järjestelyjen mukaisesti. Safety Gate / RAPEX -järjestelmän valikoituja tietoja voidaan vaihtaa. Tällaisiin tietoihin ei saa sisältyä henkilötietoja.

4.4   Vastaanottajat

Pääsy henkilötietoihin sallitaan ainoastaan komission valtuutetulle henkilöstölle ja toimeksisaajille sekä kansallisille viranomaisille tietojen käsittelyä helpottavaa Safety Gate / RAPEX -järjestelmän hallinnointia ja käyttöä varten. Tähän pääsyyn sovelletaan tunniste- ja salasanavaatimuksia seuraavasti:

| — | Safety Gate / RAPEX -järjestelmä on avoin ainoastaan komissiolle ja käyttäjille, jotka EU:n jäsenvaltion viranomaiset ja EFTA/ETA-maat ovat nimenneet, sekä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille Pohjois-Irlannin käyttäjien osalta. |
| --- | --- |

—

Safety Gate / RAPEX -järjestelmä on avoin ainoastaan komissiolle ja käyttäjille, jotka EU:n jäsenvaltion viranomaiset ja EFTA/ETA-maat ovat nimenneet, sekä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille Pohjois-Irlannin käyttäjien osalta.

| — | Pääsy Safety Gate / RAPEX -järjestelmään kerättyihin henkilötietoihin myönnetään ainoastaan niille nimetyille ja valtuutetuille sovelluksen käyttäjille, joilla on käyttäjätunnus/salasana. Pääsy sovellukseen ja salasana voidaan myöntää vain jos toimivaltainen kansallinen viranomainen sitä pyytää Safety Gate / RAPEX -ryhmän valvonnassa. |
| --- | --- |

—

Pääsy Safety Gate / RAPEX -järjestelmään kerättyihin henkilötietoihin myönnetään ainoastaan niille nimetyille ja valtuutetuille sovelluksen käyttäjille, joilla on käyttäjätunnus/salasana. Pääsy sovellukseen ja salasana voidaan myöntää vain jos toimivaltainen kansallinen viranomainen sitä pyytää Safety Gate / RAPEX -ryhmän valvonnassa.

| — | Pääsy kerättyihin henkilötietoihin annetaan tietojen käsittelystä vastaavalle komission henkilöstölle ja tiedonsaantitarpeen perusteella valtuutetulle henkilöstölle. Kyseisen henkilöstön jäsenten on noudatettava luottamuksellisuutta koskevia lakisääteisiä sopimuksia ja tarvittaessa myös muita salassapitosopimuksia. |
| --- | --- |

—

Pääsy kerättyihin henkilötietoihin annetaan tietojen käsittelystä vastaavalle komission henkilöstölle ja tiedonsaantitarpeen perusteella valtuutetulle henkilöstölle. Kyseisen henkilöstön jäsenten on noudatettava luottamuksellisuutta koskevia lakisääteisiä sopimuksia ja tarvittaessa myös muita salassapitosopimuksia.

Pääsy kerättyihin henkilötietoihin myönnetään seuraaville henkilöille:

| a) | komission henkilöstö ja toimeksisaajat; |
| --- | --- |

a)

komission henkilöstö ja toimeksisaajat;

| b) | EU:n jäsenvaltioiden ja EFTA/ETA-maiden markkinavalvontaviranomaisten nimetyt yhteyspisteet ja tarkastajat sekä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset Pohjois-Irlannin käyttäjien osalta; |
| --- | --- |

b)

EU:n jäsenvaltioiden ja EFTA/ETA-maiden markkinavalvontaviranomaisten nimetyt yhteyspisteet ja tarkastajat sekä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset Pohjois-Irlannin käyttäjien osalta;

| c) | EU:n jäsenvaltioiden ja EFTA/ETA-maiden ulkorajavalvonnasta vastaavien viranomaisten nimetyt tarkastajat. |
| --- | --- |

c)

EU:n jäsenvaltioiden ja EFTA/ETA-maiden ulkorajavalvonnasta vastaavien viranomaisten nimetyt tarkastajat.

Pääsy kaikkiin kerättyihin henkilötietoihin ja mahdollisuus muuttaa niitä pyynnöstä myönnetään seuraaville henkilöille:

| a) | komission Safety Gate / RAPEX -ryhmän jäsenet; |
| --- | --- |

a)

komission Safety Gate / RAPEX -ryhmän jäsenet;

| b) | komission Safety Gate / RAPEX -tukipalvelun jäsenet. |
| --- | --- |

b)

komission Safety Gate / RAPEX -tukipalvelun jäsenet.

Europa-palvelimen julkisella Safety Gate -verkkosivustolla (6) on luettelo kaikista Safety Gate / RAPEX -yhteyspisteistä (EU/ETA-maiden kansallisten viranomaisten nimeämät käyttäjät) yhteystietoineen (sukunimi, nimi, viranomaisen nimi, viranomaisen osoite, puhelin, faksi, sähköposti). Käyttäjien hallinnointia kansallisella tasolla valvovat Safety Gate / RAPEX -järjestelmän kansalliset yhteyspisteet Safety Gate / RAPEX -sovelluksen kautta.

Kaikilla käyttäjillä on pääsy sellaisten ilmoitusten sisältöön, joiden tila on ”Euroopan komissio validoinut”. Ainoastaan kansallisilla Safety Gate / RAPEX -käyttäjillä on pääsy omiin ilmoitusluonnoksiinsa (ennen niiden toimittamista komissiolle). Komission henkilöstöllä ja valtuutetuilla henkilöillä on pääsy ilmoituksiin, joiden tila on ”toimitettu Euroopan komissiolle”.

Kunkin yhteisrekisterinpitäjän on ilmoitettava kaikille muille yhteisrekisterinpitäjille henkilötietojen siirroista kolmansissa maissa tai kansainvälisissä järjestöissä oleville vastaanottajille.

5.   
  Yhteisrekisterinpitäjien muut vastuualueet

Komission tehtävänä on huolehtia ja vastata seuraavista:

| a) | päättäminen käsittelyn keinoista, vaatimuksista ja tarkoituksista; |
| --- | --- |

a)

päättäminen käsittelyn keinoista, vaatimuksista ja tarkoituksista;

| b) | käsittelytoimien kirjaaminen; |
| --- | --- |

b)

käsittelytoimien kirjaaminen;

| c) | rekisteröityjen oikeuksien käyttämisen helpottaminen; |
| --- | --- |

c)

rekisteröityjen oikeuksien käyttämisen helpottaminen;

| d) | rekisteröityjen esittämien pyyntöjen käsitteleminen; |
| --- | --- |

d)

rekisteröityjen esittämien pyyntöjen käsitteleminen;

| e) | päättäminen rekisteröidyn oikeuksien soveltamisen rajoittamisesta tai siitä poikkeamisesta, jos se on tarpeen ja oikeasuhteista; |
| --- | --- |

e)

päättäminen rekisteröidyn oikeuksien soveltamisen rajoittamisesta tai siitä poikkeamisesta, jos se on tarpeen ja oikeasuhteista;

| f) | sisäänrakennetun ja oletusarvoisen yksityisyydensuojan varmistaminen; |
| --- | --- |

f)

sisäänrakennetun ja oletusarvoisen yksityisyydensuojan varmistaminen;

| g) | henkilötietojen siirtojen lainmukaisuuden, tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden määrittäminen ja arvioiminen; |
| --- | --- |

g)

henkilötietojen siirtojen lainmukaisuuden, tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden määrittäminen ja arvioiminen;

| h) | tarvittaessa ennakkokuulemisen järjestäminen kansallisten valvontaviranomaisten kanssa; |
| --- | --- |

h)

tarvittaessa ennakkokuulemisen järjestäminen kansallisten valvontaviranomaisten kanssa;

| i) | sen varmistaminen, että henkilöt, joilla on oikeus käsitellä henkilötietoja, ovat sitoutuneet noudattamaan salassapitovelvollisuutta, tai että heitä koskee asianmukainen lakisääteinen salassapitovelvollisuus; |
| --- | --- |

i)

sen varmistaminen, että henkilöt, joilla on oikeus käsitellä henkilötietoja, ovat sitoutuneet noudattamaan salassapitovelvollisuutta, tai että heitä koskee asianmukainen lakisääteinen salassapitovelvollisuus;

| j) | pyydettäessä yhteistyön tekeminen Euroopan tietosuojavaltuutetun kanssa tämän tehtävien hoitamisessa. |
| --- | --- |

j)

pyydettäessä yhteistyön tekeminen Euroopan tietosuojavaltuutetun kanssa tämän tehtävien hoitamisessa.

Kansallisten viranomaisten tehtävänä on huolehtia ja vastata seuraavista:

| a) | käsittelytoimien kirjaaminen; |
| --- | --- |

a)

käsittelytoimien kirjaaminen;

| b) | sen varmistaminen, että käsiteltävät henkilötiedot ovat asianmukaisia, tarkkoja ja olennaisia ja rajoittuvat siihen, mikä on tarpeen tätä tarkoitusta varten; |
| --- | --- |

b)

sen varmistaminen, että käsiteltävät henkilötiedot ovat asianmukaisia, tarkkoja ja olennaisia ja rajoittuvat siihen, mikä on tarpeen tätä tarkoitusta varten;

| c) | sen varmistaminen, että rekisteröidyille ilmoitetaan heidän oikeuksistaan läpinäkyvällä tavalla; |
| --- | --- |

c)

sen varmistaminen, että rekisteröidyille ilmoitetaan heidän oikeuksistaan läpinäkyvällä tavalla;

| d) | rekisteröityjen oikeuksien käyttämisen helpottaminen; |
| --- | --- |

d)

rekisteröityjen oikeuksien käyttämisen helpottaminen;

| e) | sen varmistaminen, että käytetään ainoastaan sellaisia henkilötietojen käsittelijöitä, jotka antavat riittävät takeet asianmukaisten teknisten ja organisatoristen toimien täytäntöönpanemiseksi niin, että käsittely täyttää asetuksessa (EU) 2016/679 säädetyt vaatimukset ja sillä varmistetaan rekisteröidyn oikeuksien suojelu; |
| --- | --- |

e)

sen varmistaminen, että käytetään ainoastaan sellaisia henkilötietojen käsittelijöitä, jotka antavat riittävät takeet asianmukaisten teknisten ja organisatoristen toimien täytäntöönpanemiseksi niin, että käsittely täyttää asetuksessa (EU) 2016/679 säädetyt vaatimukset ja sillä varmistetaan rekisteröidyn oikeuksien suojelu;

| f) | henkilötietojen käsittelijän suorittaman käsittelyn hallinnoiminen unionin oikeuden tai jäsenvaltion lainsäädännön mukaisella sopimuksella tai oikeudellisella asiakirjalla asetuksen (EU) 2016/679 28 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

f)

henkilötietojen käsittelijän suorittaman käsittelyn hallinnoiminen unionin oikeuden tai jäsenvaltion lainsäädännön mukaisella sopimuksella tai oikeudellisella asiakirjalla asetuksen (EU) 2016/679 28 artiklan mukaisesti;

| g) | tarvittaessa ennakkokuulemisen järjestäminen kansallisten valvontaviranomaisten kanssa; |
| --- | --- |

g)

tarvittaessa ennakkokuulemisen järjestäminen kansallisten valvontaviranomaisten kanssa;

| h) | sen varmistaminen, että henkilöt, joilla on oikeus käsitellä henkilötietoja, ovat sitoutuneet noudattamaan salassapitovelvollisuutta, tai että heitä koskee asianmukainen lakisääteinen salassapitovelvollisuus; |
| --- | --- |

h)

sen varmistaminen, että henkilöt, joilla on oikeus käsitellä henkilötietoja, ovat sitoutuneet noudattamaan salassapitovelvollisuutta, tai että heitä koskee asianmukainen lakisääteinen salassapitovelvollisuus;

| i) | pyydettäessä yhteistyön tekeminen kansallisten valvontaviranomaisen kanssa näiden tehtävien hoitamisessa. |
| --- | --- |

i)

pyydettäessä yhteistyön tekeminen kansallisten valvontaviranomaisen kanssa näiden tehtävien hoitamisessa.

6.   
  Käsittelyn kesto

Yhteisrekisterinpitäjät eivät saa säilyttää tai käsitellä henkilötietoja pidempään kuin on tarpeen sovittujen, tässä päätöksessä säädettyjen tarkoitusten ja velvoitteiden toteuttamiseksi eli niin kauan kuin on tarpeen tietojen keräämisen tai myöhemmän käsittelyn tarkoitusta varten. On huomattava erityisesti seuraavaa:

| a) | Safety Gate / RAPEX -sovelluksen käyttäjien yhteystiedot on säilytettävä järjestelmässä niin kauan kuin he ovat käyttäjiä. Yhteystiedot on poistettava sovelluksesta välittömästi, kun on saatu tieto siitä, että kyseinen henkilö ei enää ole järjestelmän käyttäjä. |
| --- | --- |

a)

Safety Gate / RAPEX -sovelluksen käyttäjien yhteystiedot on säilytettävä järjestelmässä niin kauan kuin he ovat käyttäjiä. Yhteystiedot on poistettava sovelluksesta välittömästi, kun on saatu tieto siitä, että kyseinen henkilö ei enää ole järjestelmän käyttäjä.

| b) | Jäsenvaltioiden ja EFTA/ETA-maiden markkinavalvontaviranomaisten tarkastajien sekä ulkorajavalvonnasta vastaavien viranomaisten tarkastajien yhteystiedot, jotka on annettu ilmoituksissa ja vastauksissa, on säilytettävä järjestelmässä viiden vuoden ajan ilmoituksen tai vastauksen validoinnista. |
| --- | --- |

b)

Jäsenvaltioiden ja EFTA/ETA-maiden markkinavalvontaviranomaisten tarkastajien sekä ulkorajavalvonnasta vastaavien viranomaisten tarkastajien yhteystiedot, jotka on annettu ilmoituksissa ja vastauksissa, on säilytettävä järjestelmässä viiden vuoden ajan ilmoituksen tai vastauksen validoinnista.

| c) | Järjestelmään mahdollisesti sisältyvät muiden luonnollisten henkilöiden henkilötiedot on säilytettävä muodossa, joka mahdollistaa niiden yksilöimisen 30 vuoden ajan sen jälkeen kun tiedot on syötetty Safety Gate / RAPEX -järjestelmään. Tämä vastaa sähkölaitteiden tai moottoriajoneuvojen kaltaisten tuoteluokkien arvioitua enimmäisikää. |
| --- | --- |

c)

Järjestelmään mahdollisesti sisältyvät muiden luonnollisten henkilöiden henkilötiedot on säilytettävä muodossa, joka mahdollistaa niiden yksilöimisen 30 vuoden ajan sen jälkeen kun tiedot on syötetty Safety Gate / RAPEX -järjestelmään. Tämä vastaa sähkölaitteiden tai moottoriajoneuvojen kaltaisten tuoteluokkien arvioitua enimmäisikää.

Komissio noudattaa rekisteröityjen oikeutettuja pyyntöjä, jotka koskevat heidän tietojensa suojaamista, muuttamista tai poistamista, kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.

7.   
  Vastuu säännösten noudattamatta jättämisestä

Komissio on vastuussa säännösten noudattamatta jättämisestä asetuksen (EU) 2018/1725 VIII luvun mukaisesti.

EU:n jäsenvaltioiden viranomaiset ovat vastuussa säännösten noudattamatta jättämisestä asetuksen (EU) 2016/679 VIII luvun mukaisesti.

8.   
  Yhteisrekisterinpitäjien välinen yhteistyö

Kunkin yhteisrekisterinpitäjän on pyydettäessä annettava toisille yhteisrekisterinpitäjille nopeaa ja tehokasta apua tämän päätöksen täytäntöönpanossa noudattaen kaikkia sovellettavia asetuksen (EU) 2018/1725 ja asetuksen (EU) 2016/679 vaatimuksia sekä muita sovellettavia tietosuojasääntöjä.

9.   
  Riitojen ratkaisu

Yhteisrekisterinpitäjien on pyrittävä ratkaisemaan kaikki tämän päätöksen tulkintaan tai soveltamiseen liittyvät riidat sovinnollisesti.

Jos yhteisrekisterinpitäjien välillä ilmenee milloin tahansa tähän päätökseen liittyviä kysymyksiä, erimielisyyksiä tai riitoja, yhteisrekisterinpitäjien on pyrittävä kaikin keinoin ratkaisemaan asia neuvottelumenettelyllä.

Ensisijaisesti olisi pyrittävä siihen, että kaikki riidat ratkaistaan operatiivisella tasolla sitä mukaa kun niitä ilmenee ja että ne ratkaistaan tämän liitteen 10 kohdassa tarkoitettujen ja Europa-palvelimen julkisella Safety Gate -sivustolla lueteltujen yhteyspisteiden toimesta.

Kuulemisen tarkoituksena on tarkastella ongelman ratkaisemiseksi toteutettuja toimia uudelleen ja sopia niistä niin pitkälti kuin mahdollista, ja yhteisrekisterinpitäjien on tätä varten neuvoteltava toistensa kanssa vilpittömässä mielessä. Kunkin yhteisrekisterinpitäjän on vastattava sovintoratkaisupyyntöön seitsemän työpäivän kuluessa tällaisesta pyynnöstä. Määräaika sovintoratkaisuun pääsemiseksi on 30 työpäivää pyynnön esittämisestä.

Jos riitaa ei voida ratkaista sovinnollisesti, kukin yhteisrekisterinpitäjä voi pyytää sovittelua ja/tai oikeudenkäyntiä seuraavalla tavalla:

| a) | sovittelun tapauksessa yhteisrekisteripitäjät nimeävät yhdessä sovittelijan, jonka kukin niistä hyväksyy ja joka on vastuussa riidan ratkaisemisen helpottamisesta kahden kuukauden kuluessa siitä, kun riita on saatettu sovittelijan ratkaistavaksi; |
| --- | --- |

a)

sovittelun tapauksessa yhteisrekisteripitäjät nimeävät yhdessä sovittelijan, jonka kukin niistä hyväksyy ja joka on vastuussa riidan ratkaisemisen helpottamisesta kahden kuukauden kuluessa siitä, kun riita on saatettu sovittelijan ratkaistavaksi;

| b) | oikeudenkäynnin tapauksessa asia saatetaan Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 272 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

oikeudenkäynnin tapauksessa asia saatetaan Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 272 artiklan mukaisesti.

10.   
  Yhteisrekisterinpitäjien välisen yhteistyön yhteyspisteet

Kukin yhteisrekisterinpitäjä nimeää yhden yhteyspisteen, johon muut yhteisrekisterinpitäjät ottavat yhteyttä tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvia kyselyjä, valituksia ja tietojen toimittamista varten.

Europa-palvelimen julkisella Safety Gate -verkkosivustolla on oltava yksityiskohtainen luettelo kaikista komission ja EU/ETA-maiden kansallisten viranomaisten nimeämistä yhteyspisteistä yhteystietoineen (sukunimi, nimi, viranomaisen nimi, viranomaisen osoite, puhelin, faksi, sähköposti).

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/95/EY, annettu 3 päivänä joulukuuta 2001, yleisestä tuoteturvallisuudesta (EYVL L 11, 15.1.2002, s. 4).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1020, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, markkinavalvonnasta ja tuotteiden vaatimustenmukaisuudesta sekä direktiivin 2004/42/EY ja asetusten (EY) N:o 765/2008 ja (EU) N:o 305/2011 muuttamisesta (EUVL L 169, 25.6.2019, s. 1).

4

(5)  Komission päätös (EU, Euratom) 2017/46, annettu 10 päivänä tammikuuta 2017, viestintä- ja tietojärjestelmien turvallisuudesta Euroopan komissiossa (EUVL L 6, 11.1.2017, s. 40).

5

(6)  https://ec.europa.eu/safety/consumers/consumers_safety_gate/menu/documents/Safety_Gate_contacts.pdf

6

---

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 132/87 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 132/87

---

YHTEISEN KRIISINRATKAISUNEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2023/976,

annettu 22 päivänä maaliskuuta 2023,

vastuuvapauden myöntämisestä yhteisen kriisinratkaisuneuvoston (SRB) talousarvion toteuttamisesta ja tilien päättämisestä varainhoitovuodelta 2021 (SRB/PS/2023/02)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

YHTEINEN KRIISINRATKAISUNEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhdenmukaisten sääntöjen ja yhdenmukaisen menettelyn vahvistamisesta luottolaitosten ja tiettyjen sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisua varten yhteisen kriisinratkaisumekanismin ja yhteisen kriisinratkaisurahaston puitteissa sekä asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta 15. heinäkuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 806/2014 (1) ja erityisesti yhteistä kriisinratkaisumekanismia koskevan asetuksen 50 artiklan 1 kohdan b alakohdan ja 63 artiklan 8 kohdan,

ottaa huomioon 17. tammikuuta 2020 annetun yhteisen kriisinratkaisuneuvoston varainhoitoasetuksen 97, 98 ja 99 artiklan,

ottaa huomioon yhteisen kriisinratkaisuneuvoston 29. kesäkuuta 2022 hyväksytyn varainhoitovuoden 2021 lopullisen tilinpäätöksen (jäljempänä ’vuoden 2021 lopullinen tilinpäätös’),

ottaa huomioon 30. toukokuuta 2022 hyväksytyn yhteisen kriisinratkaisuneuvoston vuosikertomuksen varainhoitovuodelta 2021 (jäljempänä ’vuoden 2021 vuosikertomus’),

ottaa huomioon yhteisen kriisinratkaisuneuvoston varainhoitovuoden 2021 tilinpäätöstä koskevan Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen (jäljempänä ’tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2021 vuosikertomus’) sekä kriisinratkaisuneuvoston siihen antamat vastaukset,

ottaa huomioon Mazars Réviseurs d’Entreprises -yrityksen laatiman 17. kesäkuuta 2022 päivätyn kertomuksen vuoden 2021 lopullisesta tilinpäätöksestä sekä tarkastuslausunnot (jäljempänä ’Mazarsin vuoden 2021 tilintarkastuskertomus’),

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen asetuksen (EU) N:o 806/2014 92 artiklan 4 kohdan nojalla laatiman kertomuksen mahdollisista ehdollisista vastuista, jotka ovat aiheutuneet yhteisen kriisinratkaisuneuvoston, neuvoston tai komission suorittaessa yhteistä kriisinratkaisumekanismia koskevan asetuksen mukaisia tehtäviään varainhoitovuonna 2021 (jäljempänä ’tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2021 kertomus ehdollisista vastuista’),

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2022 päivätyn sisäistä tarkastusta koskevan vuoden 2021 vuosikertomuksen,

ottaa huomioon kriisinratkaisuneuvoston työohjelman vuodelle 2021,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

Ainoa artikla

1.   Myöntää yhteisen kriisinratkaisuneuvoston puheenjohtajalle vastuuvapauden yhteisen kriisinratkaisuneuvoston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2021.

2.   Hyväksyä yhteisen kriisinratkaisuneuvoston varainhoitovuoden 2021 tilinpäätöksen.

3.   Esittää huomautuksensa jäljempänä olevassa esityksessä.

4.   Kehottaa yhteisen kriisinratkaisuneuvoston puheenjohtajaa ilmoittamaan tästä päätöksestä neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja) ja yhteisen kriisinratkaisuneuvoston verkkosivustolla.

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se allekirjoitetaan.

Yhteisen kriisinratkaisuneuvoston puolesta

Jan Marc BERK

Täysistunnon jäsen

---

(1)  
  EUVL L 225, 30.7.2014, s. 1.

1

---