# Euroopa Liidu L 132/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 132 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik17. mai 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 132

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik17. mai 2023

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/969, 10. mai 2023, millega luuakse koostööplatvorm ühiste uurimisrühmade tegevuse toetuseks ja muudetakse määrust (EL) 2018/1726 | 1 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2023/970, 10. mai 2023, millega tasustamise läbipaistvuse ja õiguskaitsemehhanismide kaudu tugevdatakse meeste ja naiste võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamist (
  1
  ) | 21 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/969, 10. mai 2023, millega luuakse koostööplatvorm ühiste uurimisrühmade tegevuse toetuseks ja muudetakse määrust (EL) 2018/1726

1

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2023/970, 10. mai 2023, millega tasustamise läbipaistvuse ja õiguskaitsemehhanismide kaudu tugevdatakse meeste ja naiste võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamist (
  1
  )

1

21

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/971, 10. mai 2023, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Cedro di Santa Maria del Cedro (KPN) | 45 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/972, 10. mai 2023, millega lubatakse viia uuendtoiduna turule Labisia pumila vee-etanooliekstrakt ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  ) | 46 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/973, 15. mai 2023, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa seoses Kanadat, Tšiilit, Ühendkuningriiki ja Ameerika Ühendriike käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi (
  1
  ) | 52 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/974, 16. mai 2023, millega pikendatakse erandit, mis on tehtud nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses Sloveenia territoriaalvetes kalapüügiga tegelevate volantina-traalerite miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel | 74 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/975, 15. mai 2023, millega muudetakse komisjoni rakendusotsust (EL) 2019/417, milles sätestatakse üldist tooteohutust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/95/EÜ artikliga 12 ette nähtud Euroopa Liidu kiire teabevahetuse süsteemi RAPEX ja selle teavitamissüsteemi haldamise suunised
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 2817 all)

   (
  1
  ) | 77 |
| | * | Ühtse Kriisilahendusnõukogu Otsus (EL) 2023/976, 22. märts 2023, Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2021. eelarveaasta eelarve täitmise heakskiitmise ja kontode sulgemise kohta (SRB/PS/2023/02) | 87 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/971, 10. mai 2023, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Cedro di Santa Maria del Cedro (KPN)

45

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/972, 10. mai 2023, millega lubatakse viia uuendtoiduna turule Labisia pumila vee-etanooliekstrakt ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  )

Labisia pumila

1

46

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/973, 15. mai 2023, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa seoses Kanadat, Tšiilit, Ühendkuningriiki ja Ameerika Ühendriike käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi (
  1
  )

1

52

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/974, 16. mai 2023, millega pikendatakse erandit, mis on tehtud nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses Sloveenia territoriaalvetes kalapüügiga tegelevate volantina-traalerite miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel

74

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/975, 15. mai 2023, millega muudetakse komisjoni rakendusotsust (EL) 2019/417, milles sätestatakse üldist tooteohutust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/95/EÜ artikliga 12 ette nähtud Euroopa Liidu kiire teabevahetuse süsteemi RAPEX ja selle teavitamissüsteemi haldamise suunised
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 2817 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 2817 all)

1

77

*

Ühtse Kriisilahendusnõukogu Otsus (EL) 2023/976, 22. märts 2023, Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2021. eelarveaasta eelarve täitmise heakskiitmise ja kontode sulgemise kohta (SRB/PS/2023/02)

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2023/969,

10. mai 2023,

millega luuakse koostööplatvorm ühiste uurimisrühmade tegevuse toetuseks ja muudetakse määrust (EL) 2018/1726

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 82 lõike 1 teise lõigu punkti d,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit on seadnud endale eesmärgiks võimaldada oma kodanikele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev sisepiirideta ala, kus isikutele on tagatud vaba liikumine. Samal ajal peaks liit tagama, et kõnealune ala jääks turvaliseks kohaks. Seda eesmärki on võimalik saavutada ainult riiklike ja rahvusvaheliste õiguskaitse- ja õigusasutuste tõhusama koordineeritud koostööga ning asjakohaste meetmetega, millega kuritegevust, sealhulgas organiseeritud kuritegevust ja terrorismi ennetada ning nende vastu võidelda. |
| --- | --- |

(1)

Liit on seadnud endale eesmärgiks võimaldada oma kodanikele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev sisepiirideta ala, kus isikutele on tagatud vaba liikumine. Samal ajal peaks liit tagama, et kõnealune ala jääks turvaliseks kohaks. Seda eesmärki on võimalik saavutada ainult riiklike ja rahvusvaheliste õiguskaitse- ja õigusasutuste tõhusama koordineeritud koostööga ning asjakohaste meetmetega, millega kuritegevust, sealhulgas organiseeritud kuritegevust ja terrorismi ennetada ning nende vastu võidelda.

| (2) | Kõnealuse eesmärgi saavutamine on eriti keeruline, kui kuritegevusel on piiriülene mõõde kahe või enama liikmesriigi ja/või kolmanda riigi territooriumil. Taolistes olukordades peab liikmesriikidel olema võimalik ühendada oma jõud ja tegevus, et saaks läbi viia tõhusaid ja tulemuslikke piiriüleseid uurimisi ja süüdistuse esitamise menetlusi, mille jaoks on äärmiselt oluline vahetada teavet ja tõendeid. Üks piiriülese koostöö kõige edukamaid vahendeid on ühised uurimisrühmad, mille kaudu kahe või enama liikmesriigi ja võimaluse korral ka kolmandate riikide õigus- ja õiguskaitseasutused saavad teha vahetult koostööd ja suhelda, et korraldada oma tegevust ja uurimisi kõige tõhusamal viisil. Kahe või enama liikmesriigi ja võimaluse korral ka kolmandate riikide pädevad asutused moodustavad ühiseid uurimisrühmi konkreetsel eesmärgil ja piiratud ajavahemikuks, et viia üheskoos läbi piiriülese mõjuga kriminaaluurimisi. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse eesmärgi saavutamine on eriti keeruline, kui kuritegevusel on piiriülene mõõde kahe või enama liikmesriigi ja/või kolmanda riigi territooriumil. Taolistes olukordades peab liikmesriikidel olema võimalik ühendada oma jõud ja tegevus, et saaks läbi viia tõhusaid ja tulemuslikke piiriüleseid uurimisi ja süüdistuse esitamise menetlusi, mille jaoks on äärmiselt oluline vahetada teavet ja tõendeid. Üks piiriülese koostöö kõige edukamaid vahendeid on ühised uurimisrühmad, mille kaudu kahe või enama liikmesriigi ja võimaluse korral ka kolmandate riikide õigus- ja õiguskaitseasutused saavad teha vahetult koostööd ja suhelda, et korraldada oma tegevust ja uurimisi kõige tõhusamal viisil. Kahe või enama liikmesriigi ja võimaluse korral ka kolmandate riikide pädevad asutused moodustavad ühiseid uurimisrühmi konkreetsel eesmärgil ja piiratud ajavahemikuks, et viia üheskoos läbi piiriülese mõjuga kriminaaluurimisi.

| (3) | Ühised uurimisrühmad on osutunud kasulikuks õigusalase koostöö parandamisel seoses selliste piiriüleste kuritegude uurimisega ja nende eest süüdistuse esitamisega nagu küberkuritegevus, terrorism ning raske ja organiseeritud kuritegevus, vähendades ühise uurimisrühma liikmete vahel aeganõudvaid menetlusi ja formaalsusi. Ühiste uurimisrühmade laialdasem kasutamine on samuti parandanud kriminaalasjades tehtava piiriülese koostöö kultuuri liidu õigusasutuste vahel. |
| --- | --- |

(3)

Ühised uurimisrühmad on osutunud kasulikuks õigusalase koostöö parandamisel seoses selliste piiriüleste kuritegude uurimisega ja nende eest süüdistuse esitamisega nagu küberkuritegevus, terrorism ning raske ja organiseeritud kuritegevus, vähendades ühise uurimisrühma liikmete vahel aeganõudvaid menetlusi ja formaalsusi. Ühiste uurimisrühmade laialdasem kasutamine on samuti parandanud kriminaalasjades tehtava piiriülese koostöö kultuuri liidu õigusasutuste vahel.

| (4) | Liidu acquis’s on ette nähtud kaks õigusraamistikku vähemalt kahe liikmesriigi osalusel tegutsevate ühiste uurimisrühmade moodustamiseks: Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni (mille nõukogu on koostanud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel) (2) artikkel 13 ja nõukogu raamotsus 2002/465/JSK (3). Kolmandaid riike võib kaasata ühistesse uurimisrühmadesse juhul, kui selleks on olemas õiguslik alus, näiteks kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni 8. novembril 2001 Strasbourgis allkirjastatud teise lisaprotokolli (4) artikkel 20 või Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise vastastikuse õigusabi osutamise lepingu (5) artikkel 5. |
| --- | --- |

(4)

Liidu acquis’s on ette nähtud kaks õigusraamistikku vähemalt kahe liikmesriigi osalusel tegutsevate ühiste uurimisrühmade moodustamiseks: Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni (mille nõukogu on koostanud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel) (2) artikkel 13 ja nõukogu raamotsus 2002/465/JSK (3). Kolmandaid riike võib kaasata ühistesse uurimisrühmadesse juhul, kui selleks on olemas õiguslik alus, näiteks kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni 8. novembril 2001 Strasbourgis allkirjastatud teise lisaprotokolli (4) artikkel 20 või Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise vastastikuse õigusabi osutamise lepingu (5) artikkel 5.

| (5) | Rahvusvahelistel õigusasutustel on rahvusvaheliste kuritegude uurimisel ja nende eest süüdistuse esitamisel väga oluline roll. Nende esindajad võivad ühise uurimisrühma liikmete kutsel osaleda konkreetses ühises uurimisrühmas ühise uurimisrühma kokkuleppe (edaspidi „ühise uurimisrühma kokkulepe“) alusel. Seetõttu tuleks hõlbustada ka teabe ja tõendite vahetamist riiklike pädevate asutuste ja muu sellise kohtu või mehhanismi – eriti Rahvusvahelise Kriminaalkohtu – vahel, mille eesmärk on lahendada kogu rahvusvahelisele üldsusele muret valmistavaid raskeid kuritegusid. Käesoleva määrusega peaks seega andma selliste rahvusvaheliste õigusasutuste esindajatele juurdepääsu infotehnoloogia (IT) platvormile (edaspidi „ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm“), et tõhustada rahvusvahelist koostööd rahvusvaheliste kuritegude uurimisel ja nende eest süüdistuse esitamisel. |
| --- | --- |

(5)

Rahvusvahelistel õigusasutustel on rahvusvaheliste kuritegude uurimisel ja nende eest süüdistuse esitamisel väga oluline roll. Nende esindajad võivad ühise uurimisrühma liikmete kutsel osaleda konkreetses ühises uurimisrühmas ühise uurimisrühma kokkuleppe (edaspidi „ühise uurimisrühma kokkulepe“) alusel. Seetõttu tuleks hõlbustada ka teabe ja tõendite vahetamist riiklike pädevate asutuste ja muu sellise kohtu või mehhanismi – eriti Rahvusvahelise Kriminaalkohtu – vahel, mille eesmärk on lahendada kogu rahvusvahelisele üldsusele muret valmistavaid raskeid kuritegusid. Käesoleva määrusega peaks seega andma selliste rahvusvaheliste õigusasutuste esindajatele juurdepääsu infotehnoloogia (IT) platvormile (edaspidi „ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm“), et tõhustada rahvusvahelist koostööd rahvusvaheliste kuritegude uurimisel ja nende eest süüdistuse esitamisel.

| (6) | On tungiv vajadus ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi järele, et tõhusalt suhelda ning vahetada teavet ja tõendeid turvalisel viisil, et tagada kõige raskemate kuritegude eest vastutavate isikute kiire vastutusele võtmine. Seda vajadust rõhutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/1727 (6) sätestatud Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) volitustes, mida muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2022/838, (7) mis võimaldab Eurojustil säilitada, analüüsida ja hoiustada tõendeid genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude, sõjakuritegude ja nendega seotud kuritegude kohta ning võimaldavad asjaomaste tõendite vahetamist pädevate riiklike asutuste ja rahvusvaheliste õigusasutuste, eriti Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga. |
| --- | --- |

(6)

On tungiv vajadus ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi järele, et tõhusalt suhelda ning vahetada teavet ja tõendeid turvalisel viisil, et tagada kõige raskemate kuritegude eest vastutavate isikute kiire vastutusele võtmine. Seda vajadust rõhutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/1727 (6) sätestatud Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) volitustes, mida muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2022/838, (7) mis võimaldab Eurojustil säilitada, analüüsida ja hoiustada tõendeid genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude, sõjakuritegude ja nendega seotud kuritegude kohta ning võimaldavad asjaomaste tõendite vahetamist pädevate riiklike asutuste ja rahvusvaheliste õigusasutuste, eriti Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga.

| (7) | Kehtivates liidu tasandi õigusraamistikes ei ole sätestatud, kuidas ühises uurimisrühmas osalevad üksused teavet vahetavad ja suhtlevad. Need üksused lepivad teabevahetuse ja suhtlemise vormides kokku, lähtudes oma vajadustest ja oma käsutuses olevatest vahenditest. Võitluses üha keerukama ja kiiresti areneva piiriülese kuritegevuse vastu on kiirus, koostöö ja tõhusus otsustava tähtsusega. Praegu puudub aga süsteem, mis toetaks ühiste uurimisrühmade juhtimist, võimaldaks tõendeid tõhusamalt otsida ja salvestada ning tagaks ühisesse uurimisrühma kaasatud üksuste vahel vahetatavate andmete turvalisuse. Ilmselgelt puudub praegu selleks mõeldud turvaline ja tõhus kanal, mida kõik ühisesse uurimisrühma kaasatud üksused saaksid kasutada ja mille kaudu nad saaksid kiiresti vahetada suurt hulka teavet ja tõendeid või mis võimaldaks neil turvaliselt ja tulemuslikult suhelda. Lisaks puudub süsteem, et toetada kas ühiste uurimisrühmade juhtimist, sealhulgas ühisesse uurimisrühma kaasatud üksuste vahetatavate tõendite jälgitavust riiklike kohtute esitatavatele õiguslikele nõuetele vastaval viisil, või ühise uurimisrühma tegevuse kavandamist ja koordineerimist. |
| --- | --- |

(7)

Kehtivates liidu tasandi õigusraamistikes ei ole sätestatud, kuidas ühises uurimisrühmas osalevad üksused teavet vahetavad ja suhtlevad. Need üksused lepivad teabevahetuse ja suhtlemise vormides kokku, lähtudes oma vajadustest ja oma käsutuses olevatest vahenditest. Võitluses üha keerukama ja kiiresti areneva piiriülese kuritegevuse vastu on kiirus, koostöö ja tõhusus otsustava tähtsusega. Praegu puudub aga süsteem, mis toetaks ühiste uurimisrühmade juhtimist, võimaldaks tõendeid tõhusamalt otsida ja salvestada ning tagaks ühisesse uurimisrühma kaasatud üksuste vahel vahetatavate andmete turvalisuse. Ilmselgelt puudub praegu selleks mõeldud turvaline ja tõhus kanal, mida kõik ühisesse uurimisrühma kaasatud üksused saaksid kasutada ja mille kaudu nad saaksid kiiresti vahetada suurt hulka teavet ja tõendeid või mis võimaldaks neil turvaliselt ja tulemuslikult suhelda. Lisaks puudub süsteem, et toetada kas ühiste uurimisrühmade juhtimist, sealhulgas ühisesse uurimisrühma kaasatud üksuste vahetatavate tõendite jälgitavust riiklike kohtute esitatavatele õiguslikele nõuetele vastaval viisil, või ühise uurimisrühma tegevuse kavandamist ja koordineerimist.

| (8) | Kuna kuritegevuse infotehnoloogiasüsteemidesse imbumise võimalused aina suurenevad, võib praegune olukord piiriüleste uurimiste tõhusust ja tulemuslikkust pärssida ning neid uurimisi ja süüdistuse esitamise menetlusi aeglustada teabe ja tõendite ebaturvalise ja mittedigitaalse vahetamise tõttu ja need ka kulukamaks muuta. Õigus- ja õiguskaitseasutused peavad eelkõige tagama, et nende süsteemid oleksid võimalikult nüüdisaegsed ja turvalised ning et kõik ühiste uurimisrühmade liikmed saaksid sõltumata oma riiklikest süsteemidest üksteisega hõlpsasti ühendust võtta ja suhelda. |
| --- | --- |

(8)

Kuna kuritegevuse infotehnoloogiasüsteemidesse imbumise võimalused aina suurenevad, võib praegune olukord piiriüleste uurimiste tõhusust ja tulemuslikkust pärssida ning neid uurimisi ja süüdistuse esitamise menetlusi aeglustada teabe ja tõendite ebaturvalise ja mittedigitaalse vahetamise tõttu ja need ka kulukamaks muuta. Õigus- ja õiguskaitseasutused peavad eelkõige tagama, et nende süsteemid oleksid võimalikult nüüdisaegsed ja turvalised ning et kõik ühiste uurimisrühmade liikmed saaksid sõltumata oma riiklikest süsteemidest üksteisega hõlpsasti ühendust võtta ja suhelda.

| (9) | On oluline, et ühiste uurimisrühmade koostööd parandataks ja toetataks nüüdisaegsete IT-vahenditega. Ühisesse uurimisrühma kaasatud üksuste vahelise teabevahetuse kiirust ja tõhusust saaks tunduvalt suurendada, kui ühiste uurimisrühmade tegevuse toetamiseks loodaks spetsiaalne IT-platvorm. Seepärast on vaja kehtestada normid, millega luuakse liidu tasandil ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm eesmärgiga aidata ühisesse uurimisrühma kaasatud üksustel koostööd teha, turvaliselt suhelda ning teavet ja tõendeid jagada. |
| --- | --- |

(9)

On oluline, et ühiste uurimisrühmade koostööd parandataks ja toetataks nüüdisaegsete IT-vahenditega. Ühisesse uurimisrühma kaasatud üksuste vahelise teabevahetuse kiirust ja tõhusust saaks tunduvalt suurendada, kui ühiste uurimisrühmade tegevuse toetamiseks loodaks spetsiaalne IT-platvorm. Seepärast on vaja kehtestada normid, millega luuakse liidu tasandil ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm eesmärgiga aidata ühisesse uurimisrühma kaasatud üksustel koostööd teha, turvaliselt suhelda ning teavet ja tõendeid jagada.

| (10) | Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tuleks kasutada ainult siis, kui ühise uurimisrühma moodustamiseks on muu hulgas liidu õiguslik alus. Üksnes rahvusvahelistel õiguslikel alustel moodustatud ühised uurimisrühmad ei tohiks seda liidu eelarvest rahastatavat ja liidu õigusaktide alusel välja töötatud ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutada. Kui kolmanda riigi pädevad asutused on aga osalised sellises ühise uurimisrühma kokkuleppes, milles on lisaks rahvusvahelisele õiguslikule alusele loetletud ka liidu õiguslik alus, tuleks kõnealuse kolmanda riigi pädevate asutuste esindajaid käsitada ühise uurimisrühma liikmetena. |
| --- | --- |

(10)

Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tuleks kasutada ainult siis, kui ühise uurimisrühma moodustamiseks on muu hulgas liidu õiguslik alus. Üksnes rahvusvahelistel õiguslikel alustel moodustatud ühised uurimisrühmad ei tohiks seda liidu eelarvest rahastatavat ja liidu õigusaktide alusel välja töötatud ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutada. Kui kolmanda riigi pädevad asutused on aga osalised sellises ühise uurimisrühma kokkuleppes, milles on lisaks rahvusvahelisele õiguslikule alusele loetletud ka liidu õiguslik alus, tuleks kõnealuse kolmanda riigi pädevate asutuste esindajaid käsitada ühise uurimisrühma liikmetena.

| (11) | Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutamine peaks olema vabatahtlik. Arvestades selle lisaväärtust piiriüleste uurimiste jaoks, soovitatakse siiski tungivalt seda platvormi kasutada. See, kas ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutatakse või mitte, ei tohiks piirata ega mõjutada muude suhtlus- või teabevahetusvormide seaduslikkust ega muuta ühiste uurimisrühmade moodustamise, nende töö korraldamise või nende toimimise viisi. Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi loomine ei tohiks mõjutada ühiste uurimisrühmade moodustamise õiguslikke aluseid ega saadud tõendite kogumise ja kasutamise suhtes kohaldatavaid riigisiseseid menetlusnorme. Teiste riiklike pädevate asutuste ametnikel, näiteks tolliametnikel, kui nad on raamotsuse 2002/465/JSK kohaselt moodustatud ühiste uurimisrühmade liikmed, peaks olema juurdepääs ühiste uurimisrühmade koostööruumidele. Ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm peaks olema üksnes turvaline IT-vahend, mille eesmärk on parandada ühiste uurimisrühmade koostööd, kiirendada teabe liikumist kasutajate vahel ning suurendada vahetatavate andmete turvalisust ja ühiste uurimisrühmade tõhusust. |
| --- | --- |

(11)

Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutamine peaks olema vabatahtlik. Arvestades selle lisaväärtust piiriüleste uurimiste jaoks, soovitatakse siiski tungivalt seda platvormi kasutada. See, kas ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutatakse või mitte, ei tohiks piirata ega mõjutada muude suhtlus- või teabevahetusvormide seaduslikkust ega muuta ühiste uurimisrühmade moodustamise, nende töö korraldamise või nende toimimise viisi. Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi loomine ei tohiks mõjutada ühiste uurimisrühmade moodustamise õiguslikke aluseid ega saadud tõendite kogumise ja kasutamise suhtes kohaldatavaid riigisiseseid menetlusnorme. Teiste riiklike pädevate asutuste ametnikel, näiteks tolliametnikel, kui nad on raamotsuse 2002/465/JSK kohaselt moodustatud ühiste uurimisrühmade liikmed, peaks olema juurdepääs ühiste uurimisrühmade koostööruumidele. Ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm peaks olema üksnes turvaline IT-vahend, mille eesmärk on parandada ühiste uurimisrühmade koostööd, kiirendada teabe liikumist kasutajate vahel ning suurendada vahetatavate andmete turvalisust ja ühiste uurimisrühmade tõhusust.

| (12) | Ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm peaks hõlmama ühise uurimisrühma tegevusetappi ja tegevusjärgset etappi alates hetkest, mil asjaomane ühise uurimisrühma kokkulepe on allkirjastatud, kuni ühise uurimisrühma hindamise lõpuleviimiseni. Kuna ühise uurimisrühma moodustamise protsessis osalejad erinevad nendest osalejatest, kes on pärast ühise uurimisrühma moodustamist selle liikmed, ei tohiks ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kaudu hallata ühise uurimisrühma moodustamise protsessi, eelkõige läbirääkimisi ühise uurimisrühma kokkuleppe sisu ja allkirjastamise üle. Kuna aga ühise uurimisrühma kokkuleppe allkirjastamise protsessi toetuseks on tarvis elektroonilist vahendit, on komisjonil vaja kaaluda, kas seda protsessi saaks hõlmata elektrooniliste tõendite digitaalse vahetussüsteemiga (eEDES), mis on komisjoni väljatöötatud turvaline veebiportaal elektrooniliste taotluste ja vastuste esitamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm peaks hõlmama ühise uurimisrühma tegevusetappi ja tegevusjärgset etappi alates hetkest, mil asjaomane ühise uurimisrühma kokkulepe on allkirjastatud, kuni ühise uurimisrühma hindamise lõpuleviimiseni. Kuna ühise uurimisrühma moodustamise protsessis osalejad erinevad nendest osalejatest, kes on pärast ühise uurimisrühma moodustamist selle liikmed, ei tohiks ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kaudu hallata ühise uurimisrühma moodustamise protsessi, eelkõige läbirääkimisi ühise uurimisrühma kokkuleppe sisu ja allkirjastamise üle. Kuna aga ühise uurimisrühma kokkuleppe allkirjastamise protsessi toetuseks on tarvis elektroonilist vahendit, on komisjonil vaja kaaluda, kas seda protsessi saaks hõlmata elektrooniliste tõendite digitaalse vahetussüsteemiga (eEDES), mis on komisjoni väljatöötatud turvaline veebiportaal elektrooniliste taotluste ja vastuste esitamiseks.

| (13) | Iga ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutava ühise uurimisrühma liikmeid tuleks ärgitada ühist uurimisrühma hindama kas rühma tegevusetapis või pärast tegevuse lõpetamist, kasutades selleks ühiste uurimisrühmade koostööplatvormil pakutavaid vahendeid. |
| --- | --- |

(13)

Iga ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutava ühise uurimisrühma liikmeid tuleks ärgitada ühist uurimisrühma hindama kas rühma tegevusetapis või pärast tegevuse lõpetamist, kasutades selleks ühiste uurimisrühmade koostööplatvormil pakutavaid vahendeid.

| (14) | Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutamise eeltingimus peaks olema ühise uurimisrühma kokkulepe, sealhulgas selle liited. Kõigi tulevaste ühise uurimisrühma kokkulepete sisu tuleks kohandada, et võtta arvesse käesoleva määruse asjakohaseid sätteid. |
| --- | --- |

(14)

Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutamise eeltingimus peaks olema ühise uurimisrühma kokkulepe, sealhulgas selle liited. Kõigi tulevaste ühise uurimisrühma kokkulepete sisu tuleks kohandada, et võtta arvesse käesoleva määruse asjakohaseid sätteid.

| (15) | 2005. aastal loodud ühiste uurimisrühmade riiklike ekspertide võrgustik (edaspidi „ühiste uurimisrühmade võrgustik“) koostas ühiste uurimisrühmade moodustamise hõlbustamiseks näidiskokkuleppe, millele on lisatud liited. Näidiskokkuleppe ja selle liidete sisu tuleks kohandada, et võtta arvesse otsust kasutada ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi ja ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile juurdepääsu reegleid. |
| --- | --- |

(15)

2005. aastal loodud ühiste uurimisrühmade riiklike ekspertide võrgustik (edaspidi „ühiste uurimisrühmade võrgustik“) koostas ühiste uurimisrühmade moodustamise hõlbustamiseks näidiskokkuleppe, millele on lisatud liited. Näidiskokkuleppe ja selle liidete sisu tuleks kohandada, et võtta arvesse otsust kasutada ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi ja ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile juurdepääsu reegleid.

| (16) | Tegevuslikust aspektist peaks ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm koosnema eraldi ühise uurimisrühma koostööruumidest iga ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutava ühise uurimisrühma jaoks. |
| --- | --- |

(16)

Tegevuslikust aspektist peaks ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm koosnema eraldi ühise uurimisrühma koostööruumidest iga ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutava ühise uurimisrühma jaoks.

| (17) | Tehnilisest aspektist peaks ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile juurde pääsema turvalise internetiühenduse kaudu ning platvorm peaks koosnema kesksest infosüsteemist, millele pääseb juurde turvalise veebiportaali kaudu, kaasaskantavate ja paiksete seadmete jaoks mõeldud sidetarkvarast, sealhulgas täiustatud logipidamis- ja jälgimismehhanismist ning keskse infosüsteemi ja asjakohaste IT-vahendite, mis toetavad ühiste uurimisrühmade toimimist ja mida haldab ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaat, vahelisest ühendusest. |
| --- | --- |

(17)

Tehnilisest aspektist peaks ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile juurde pääsema turvalise internetiühenduse kaudu ning platvorm peaks koosnema kesksest infosüsteemist, millele pääseb juurde turvalise veebiportaali kaudu, kaasaskantavate ja paiksete seadmete jaoks mõeldud sidetarkvarast, sealhulgas täiustatud logipidamis- ja jälgimismehhanismist ning keskse infosüsteemi ja asjakohaste IT-vahendite, mis toetavad ühiste uurimisrühmade toimimist ja mida haldab ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaat, vahelisest ühendusest.

| (18) | Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi eesmärk peaks olema hõlbustada ühise uurimisrühma koordineerimist ja juhtimist. Ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm peaks tagama operatiivteabe ja -tõendite vahetamise ja ajutise säilitamise, võimaldama turvaliselt suhelda, kindlustama tõendite jälgitavuse ja toetama ühise uurimisrühma hindamise protsessi. Kõiki ühisesse uurimisrühma kaasatud üksusi tuleks ärgitada kasutama kõiki ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi funktsioone ning asendama võimalikult palju praegu kasutatavaid side- ja andmevahetuskanaleid ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi side- ja andmevahetuskanalitega. |
| --- | --- |

(18)

Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi eesmärk peaks olema hõlbustada ühise uurimisrühma koordineerimist ja juhtimist. Ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm peaks tagama operatiivteabe ja -tõendite vahetamise ja ajutise säilitamise, võimaldama turvaliselt suhelda, kindlustama tõendite jälgitavuse ja toetama ühise uurimisrühma hindamise protsessi. Kõiki ühisesse uurimisrühma kaasatud üksusi tuleks ärgitada kasutama kõiki ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi funktsioone ning asendama võimalikult palju praegu kasutatavaid side- ja andmevahetuskanaleid ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi side- ja andmevahetuskanalitega.

| (19) | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala liidu asutuste, õigusalase koostöö valdkonnas tegutsevate organite ja ühiste uurimisrühmade liikmete vaheline koordineerimine ja andmevahetus on väga oluline, et tagada liidu koordineeritud reageerimine kuritegevusele ja pakkuda liikmesriikidele üliolulist tuge kuritegevusega võitlemisel. Ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm peaks täiendama olemasolevaid vahendeid, mis võimaldavad turvalist andmevahetust õigus- ja õiguskaitseasutuste vahel, näiteks turvalist teabevahetusvõrku (SIENA), mida haldab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/794 (8) loodud Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol). |
| --- | --- |

(19)

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala liidu asutuste, õigusalase koostöö valdkonnas tegutsevate organite ja ühiste uurimisrühmade liikmete vaheline koordineerimine ja andmevahetus on väga oluline, et tagada liidu koordineeritud reageerimine kuritegevusele ja pakkuda liikmesriikidele üliolulist tuge kuritegevusega võitlemisel. Ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm peaks täiendama olemasolevaid vahendeid, mis võimaldavad turvalist andmevahetust õigus- ja õiguskaitseasutuste vahel, näiteks turvalist teabevahetusvõrku (SIENA), mida haldab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/794 (8) loodud Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol).

| (20) | Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi sidega seotud funktsioonid peaks tagama tipptasemel tarkvara, mis võimaldab pidada ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate seadmetes kohapeal salvestatavat mittejälgitavat sidet. |
| --- | --- |

(20)

Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi sidega seotud funktsioonid peaks tagama tipptasemel tarkvara, mis võimaldab pidada ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate seadmetes kohapeal salvestatavat mittejälgitavat sidet.

| (21) | Operatiivteabe ja -tõendite, sealhulgas suurte failide vahetamiseks tuleks tagada nõuetekohane funktsioon üles-/allalaadimise mehhanismiga, mis on kavandatud nii, et andmeid säilitatakse kesktasandil ainult nende tehniliseks edastamiseks vajaliku piiratud aja jooksul. Niipea kui kõik adressaadid on andmed alla laadinud, tuleks need ühiste uurimisrühmade koostööplatvormilt automaatselt ja püsivalt kustutada. |
| --- | --- |

(21)

Operatiivteabe ja -tõendite, sealhulgas suurte failide vahetamiseks tuleks tagada nõuetekohane funktsioon üles-/allalaadimise mehhanismiga, mis on kavandatud nii, et andmeid säilitatakse kesktasandil ainult nende tehniliseks edastamiseks vajaliku piiratud aja jooksul. Niipea kui kõik adressaadid on andmed alla laadinud, tuleks need ühiste uurimisrühmade koostööplatvormilt automaatselt ja püsivalt kustutada.

| (22) | Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1726 (9) asutatud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) kogemusi justiits- ja siseküsimuste valdkonna suuremahuliste süsteemide juhtimisel, tuleks sellele ametile teha ülesandeks kavandada ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm ning seda arendada ja hallata, kasutades ära olemasolevaid SIENA funktsioone ja muid Europoli funktsioone, et tagada vastastikune täiendavus ja asjakohasel juhul ühenduvus. Seetõttu tuleks eu-LISA volitusi muuta, et need kajastaksid uusi ülesandeid, ning eu-LISA-le tuleks eraldada käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmiseks vajalikud rahalised vahendid ja töötajad. Sellega seoses tuleks kehtestada eu-LISA kui ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi arendamise, tehnilise toimimise ja hooldamise eest vastutava ameti kohustusi käsitlevad normid. |
| --- | --- |

(22)

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1726 (9) asutatud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) kogemusi justiits- ja siseküsimuste valdkonna suuremahuliste süsteemide juhtimisel, tuleks sellele ametile teha ülesandeks kavandada ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm ning seda arendada ja hallata, kasutades ära olemasolevaid SIENA funktsioone ja muid Europoli funktsioone, et tagada vastastikune täiendavus ja asjakohasel juhul ühenduvus. Seetõttu tuleks eu-LISA volitusi muuta, et need kajastaksid uusi ülesandeid, ning eu-LISA-le tuleks eraldada käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmiseks vajalikud rahalised vahendid ja töötajad. Sellega seoses tuleks kehtestada eu-LISA kui ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi arendamise, tehnilise toimimise ja hooldamise eest vastutava ameti kohustusi käsitlevad normid.

| (23) | eu-LISA peaks tagama, et õiguskaitseasutuste valduses olevaid andmeid saaks vajaduse korral hõlpsasti edastada SIENAst ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile. Selleks peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi SIENAga ühendamise vajalikkust, teostatavust ja sobivust. Kõnealuses aruandes tuleks käsitleda turvalise ja tõhusa ühenduse ja andmevahetuse tagamise tingimusi, tehnilisi kirjeldusi ja menetlusi. Hindamisel tuleks arvesse võtta selliseks ühenduseks vajalikku heal tasemel andmekaitset, tuginedes olemasolevale liidu ja riiklikule andmekaitse õigusraamistikule, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/680, (10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1725 (11) ning asjaomaste liidu organite ja asutuste suhtes kohaldatavad normid, mis on sätestatud nende loomist käsitlevates õigusaktides. Arvesse tuleks võtta ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kaudu vahetatavate andmete kaitse taset, eelkõige seoses tundlike ja salastamata andmetega. Kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 peaks komisjon samuti konsulteerima Euroopa Andmekaitseinspektoriga enne seda, kui ta esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle kohta, milline on isikuandmete kavandatavast töötlemisest tulenev mõju üksikisikute õiguste ja vabaduste kaitsele. |
| --- | --- |

(23)

eu-LISA peaks tagama, et õiguskaitseasutuste valduses olevaid andmeid saaks vajaduse korral hõlpsasti edastada SIENAst ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile. Selleks peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi SIENAga ühendamise vajalikkust, teostatavust ja sobivust. Kõnealuses aruandes tuleks käsitleda turvalise ja tõhusa ühenduse ja andmevahetuse tagamise tingimusi, tehnilisi kirjeldusi ja menetlusi. Hindamisel tuleks arvesse võtta selliseks ühenduseks vajalikku heal tasemel andmekaitset, tuginedes olemasolevale liidu ja riiklikule andmekaitse õigusraamistikule, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/680, (10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1725 (11) ning asjaomaste liidu organite ja asutuste suhtes kohaldatavad normid, mis on sätestatud nende loomist käsitlevates õigusaktides. Arvesse tuleks võtta ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kaudu vahetatavate andmete kaitse taset, eelkõige seoses tundlike ja salastamata andmetega. Kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 peaks komisjon samuti konsulteerima Euroopa Andmekaitseinspektoriga enne seda, kui ta esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle kohta, milline on isikuandmete kavandatavast töötlemisest tulenev mõju üksikisikute õiguste ja vabaduste kaitsele.

| (24) | Alates ühiste uurimisrühmade võrgustiku loomisest 2005. aastal toetab ühiste uurimisrühmade võrgustiku tööd ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaat, kes korraldab iga-aastaseid kohtumisi ja koolitusi, kogub ja analüüsib üksikute ühiste uurimisrühmade hindamisi ning haldab Eurojusti ühiste uurimisrühmade rahastamisprogrammi. Ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaat on 2011. aastast saadik Eurojustis eraldi üksus. Eurojustile tuleks tagada piisavalt töötajaid, kes määratakse tööle ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaati, et ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaat saaks toetada ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajaid ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi praktilisel kasutamisel, pakkuda igapäevast juhendamist ja abi, kavandada ja pakkuda koolituskursusi, suurendada teadlikkust ja edendada ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutamist. |
| --- | --- |

(24)

Alates ühiste uurimisrühmade võrgustiku loomisest 2005. aastal toetab ühiste uurimisrühmade võrgustiku tööd ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaat, kes korraldab iga-aastaseid kohtumisi ja koolitusi, kogub ja analüüsib üksikute ühiste uurimisrühmade hindamisi ning haldab Eurojusti ühiste uurimisrühmade rahastamisprogrammi. Ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaat on 2011. aastast saadik Eurojustis eraldi üksus. Eurojustile tuleks tagada piisavalt töötajaid, kes määratakse tööle ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaati, et ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaat saaks toetada ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajaid ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi praktilisel kasutamisel, pakkuda igapäevast juhendamist ja abi, kavandada ja pakkuda koolituskursusi, suurendada teadlikkust ja edendada ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutamist.

| (25) | Ühiste uurimisrühmade juhtimise hõlbustamiseks tuleb ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm ühendada Eurojustis juba olemas olevate ja ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaadi hallatavate IT-vahenditega, mille abil toetatakse ühiste uurimisrühmade tegevust. Eurojust peaks tagama, et tema süsteeme sellise ühenduse loomiseks tehniliselt vajalikul määral kohandataks. Eurojustile tuleks võimaldada nende kohustuste täitmiseks vajalikud rahalised vahendid ja töötajad. |
| --- | --- |

(25)

Ühiste uurimisrühmade juhtimise hõlbustamiseks tuleb ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm ühendada Eurojustis juba olemas olevate ja ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaadi hallatavate IT-vahenditega, mille abil toetatakse ühiste uurimisrühmade tegevust. Eurojust peaks tagama, et tema süsteeme sellise ühenduse loomiseks tehniliselt vajalikul määral kohandataks. Eurojustile tuleks võimaldada nende kohustuste täitmiseks vajalikud rahalised vahendid ja töötajad.

| (26) | Ühise uurimisrühma tegevusetapis pakuvad Eurojust ja Europol ühise uurimisrühma liikmetele väärtuslikku operatiivtuge, andes mitmesuguseid tugivahendeid, sealhulgas mobiilsed kontorid, ristvõrdlus- ja analüütilisi analüüse, koordineerimis- ja operatiivkeskusi, abi süüdistuse esitamise koordineerimisel, eksperditeadmisi ja rahastamist. |
| --- | --- |

(26)

Ühise uurimisrühma tegevusetapis pakuvad Eurojust ja Europol ühise uurimisrühma liikmetele väärtuslikku operatiivtuge, andes mitmesuguseid tugivahendeid, sealhulgas mobiilsed kontorid, ristvõrdlus- ja analüütilisi analüüse, koordineerimis- ja operatiivkeskusi, abi süüdistuse esitamise koordineerimisel, eksperditeadmisi ja rahastamist.

| (27) | Selleks et tagada õiguste ja ülesannete selge jaotus, tuleks sätestada normid liikmesriikide, Eurojusti, Europoli, nõukogu määrusega (EL) 2017/1939 (12) loodud Euroopa Prokuratuuri, komisjoni otsusega 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom (13) loodud Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ning muude pädevate liidu organite ja asutuste kohustuste kohta, sealhulgas tingimused, mille alusel nad võivad ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi operatiiveesmärkidel kasutada. |
| --- | --- |

(27)

Selleks et tagada õiguste ja ülesannete selge jaotus, tuleks sätestada normid liikmesriikide, Eurojusti, Europoli, nõukogu määrusega (EL) 2017/1939 (12) loodud Euroopa Prokuratuuri, komisjoni otsusega 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom (13) loodud Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ning muude pädevate liidu organite ja asutuste kohustuste kohta, sealhulgas tingimused, mille alusel nad võivad ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi operatiiveesmärkidel kasutada.

| (28) | Käesolevas määruses sätestatakse eu-LISA haldusnõukogu moodustatava programminõukogu volituste, koosseisu ja organisatsiooniliste aspektide üksikasjad. Programminõukogu peaks tagama ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kavandamis- ja arendusetapi nõuetekohase juhtimise. Samuti on vaja sätestada eu-LISA haldusnõukogu moodustatava nõuanderühma volituste, koosseisu ja organisatsiooniliste aspektide üksikasjad, et saada ekspertidelt nõu ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi ning iseäranis eu-LISA iga-aastase tööprogrammi ja iga-aastase tegevusaruande ettevalmistamise kontekstis. |
| --- | --- |

(28)

Käesolevas määruses sätestatakse eu-LISA haldusnõukogu moodustatava programminõukogu volituste, koosseisu ja organisatsiooniliste aspektide üksikasjad. Programminõukogu peaks tagama ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kavandamis- ja arendusetapi nõuetekohase juhtimise. Samuti on vaja sätestada eu-LISA haldusnõukogu moodustatava nõuanderühma volituste, koosseisu ja organisatsiooniliste aspektide üksikasjad, et saada ekspertidelt nõu ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi ning iseäranis eu-LISA iga-aastase tööprogrammi ja iga-aastase tegevusaruande ettevalmistamise kontekstis.

| (29) | Käesoleva määrusega kehtestatakse ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile juurdepääsu reeglid ja vajalikud kaitsemeetmed. Üksikute ühiste uurimisrühmade koostööruumidele juurdepääsu õiguste haldamine tuleks usaldada ühise uurimisrühma ruumihaldurile või ruumihalduritele. Nemad peaksid vastutama asjaomase ühise uurimisrühma kokkuleppe alusel ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate juurdepääsu haldamise eest ühise uurimisrühma tegevusetapis ja tegevusjärgses etapis. Ühiste uurimisrühmade ruumihalduritel peaks olema võimalik delegeerida oma tehnilised ja haldusülesanded ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaadile, välja arvatud kolmandate riikide või rahvusvaheliste õigusasutuste esindajate poolt üles laaditud andmete kontrollimine. |
| --- | --- |

(29)

Käesoleva määrusega kehtestatakse ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile juurdepääsu reeglid ja vajalikud kaitsemeetmed. Üksikute ühiste uurimisrühmade koostööruumidele juurdepääsu õiguste haldamine tuleks usaldada ühise uurimisrühma ruumihaldurile või ruumihalduritele. Nemad peaksid vastutama asjaomase ühise uurimisrühma kokkuleppe alusel ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate juurdepääsu haldamise eest ühise uurimisrühma tegevusetapis ja tegevusjärgses etapis. Ühiste uurimisrühmade ruumihalduritel peaks olema võimalik delegeerida oma tehnilised ja haldusülesanded ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaadile, välja arvatud kolmandate riikide või rahvusvaheliste õigusasutuste esindajate poolt üles laaditud andmete kontrollimine.

| (30) | Võttes arvesse ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate vahetatavate operatiivandmete tundlikkust, peaks ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm tagama kõrgetasemelise turvalisuse. eu-LISA peaks võtma kõik vajalikud tehnilised ja korralduslikud meetmed, et tagada andmevahetuse turvalisus, kasutades tugevaid otspunktkrüpteerimise algoritme krüpteerimaks nii edastavaid kui ka jõudeolekus andmeid. |
| --- | --- |

(30)

Võttes arvesse ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate vahetatavate operatiivandmete tundlikkust, peaks ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm tagama kõrgetasemelise turvalisuse. eu-LISA peaks võtma kõik vajalikud tehnilised ja korralduslikud meetmed, et tagada andmevahetuse turvalisus, kasutades tugevaid otspunktkrüpteerimise algoritme krüpteerimaks nii edastavaid kui ka jõudeolekus andmeid.

| (31) | Käesolevas määruses sätestatakse normid, mis käsitlevad liikmesriikide, eu-LISA, Eurojusti, Europoli, Euroopa Prokuratuuri, OLAFi ja muude pädevate liidu organite ja asutuste vastutust varalise või mittevaralise kahju eest, mis on tekkinud käesoleva määrusega kokkusobimatu tegevuse tagajärjel. Kolmandate riikide ja rahvusvaheliste õigusasutuste vastutust varalise või mittevaralise kahju eest tuleks käsitleda asjaomastesse ühise uurimisrühma kokkulepetesse lisatavates klauslites. |
| --- | --- |

(31)

Käesolevas määruses sätestatakse normid, mis käsitlevad liikmesriikide, eu-LISA, Eurojusti, Europoli, Euroopa Prokuratuuri, OLAFi ja muude pädevate liidu organite ja asutuste vastutust varalise või mittevaralise kahju eest, mis on tekkinud käesoleva määrusega kokkusobimatu tegevuse tagajärjel. Kolmandate riikide ja rahvusvaheliste õigusasutuste vastutust varalise või mittevaralise kahju eest tuleks käsitleda asjaomastesse ühise uurimisrühma kokkulepetesse lisatavates klauslites.

| (32) | Käesolevas määruses nähakse ette nii operatiivandmeid kui ka mitteoperatiivseid andmeid hõlmavad konkreetsed andmekaitsesätted. Nimetatud andmekaitsesätteid on vaja selleks, et täiendada kehtivat andmekaitsekorda ning tagada andmekaitse, andmeturbe ja asjaomaste isikute põhiõiguste kaitse piisav üldine tase. |
| --- | --- |

(32)

Käesolevas määruses nähakse ette nii operatiivandmeid kui ka mitteoperatiivseid andmeid hõlmavad konkreetsed andmekaitsesätted. Nimetatud andmekaitsesätteid on vaja selleks, et täiendada kehtivat andmekaitsekorda ning tagada andmekaitse, andmeturbe ja asjaomaste isikute põhiõiguste kaitse piisav üldine tase.

| (33) | Käesoleva määruse kohasel isikuandmete töötlemisel tuleks järgida isikuandmete kaitset käsitlevat liidu õigusraamistikku. Isikuandmete töötlemisele riiklikes pädevates asutustes kohaldatakse direktiivi (EL) 2016/680, kui neid andmeid töödeldakse süütegude tõkestamiseks, uurimiseks, avastamiseks või nende eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täitmisele pööramiseks, sealhulgas avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest kaitsmiseks ja nende ennetamiseks. Isikuandmete töötlemisele liidu institutsioonides, organites ja asutustes kohaldatakse käesoleva määruse kontekstis määrust (EL) 2018/1725. Selleks tuleks tagada asjakohased andmekaitsemeetmed. |
| --- | --- |

(33)

Käesoleva määruse kohasel isikuandmete töötlemisel tuleks järgida isikuandmete kaitset käsitlevat liidu õigusraamistikku. Isikuandmete töötlemisele riiklikes pädevates asutustes kohaldatakse direktiivi (EL) 2016/680, kui neid andmeid töödeldakse süütegude tõkestamiseks, uurimiseks, avastamiseks või nende eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täitmisele pööramiseks, sealhulgas avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest kaitsmiseks ja nende ennetamiseks. Isikuandmete töötlemisele liidu institutsioonides, organites ja asutustes kohaldatakse käesoleva määruse kontekstis määrust (EL) 2018/1725. Selleks tuleks tagada asjakohased andmekaitsemeetmed.

| (34) | Iga liikmesriigi pädev asutus ja asjakohasel juhul Eurojust, Europol, Euroopa Prokuratuur, OLAF või muu pädev liidu organ või asutus peaks ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutamisel vastutama individuaalselt operatiivsete isikuandmete töötlemise eest. Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajaid tuleks käsitada mitteoperatiivsete isikuandmete töötlemisel kaasvastutavate töötlejatena määruse (EL) 2018/1725 tähenduses. |
| --- | --- |

(34)

Iga liikmesriigi pädev asutus ja asjakohasel juhul Eurojust, Europol, Euroopa Prokuratuur, OLAF või muu pädev liidu organ või asutus peaks ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutamisel vastutama individuaalselt operatiivsete isikuandmete töötlemise eest. Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajaid tuleks käsitada mitteoperatiivsete isikuandmete töötlemisel kaasvastutavate töötlejatena määruse (EL) 2018/1725 tähenduses.

| (35) | Kooskõlas asjaomase ühise uurimisrühma kokkuleppega peaks ühiste uurimisrühmade ruumihalduritel olema võimalik anda juurdepääs ühise uurimisrühma koostööruumile nendele kolmandatele riikide pädevate asutuste esindajatele, kes on ühise uurimisrühma kokkuleppe osalised, või ühises uurimisrühmas osalevate rahvusvaheliste õigusasutuste esindajatele. Ühise uurimisrühma kokkuleppe raames tuleb isikuandmete edastamisel kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele õigusasutustele, kui neid asutusi peetakse sel eesmärgil rahvusvahelisteks organisatsioonideks, järgida direktiivi (EL) 2016/680 V peatüki sätteid. Operatiivandmete vahetamine kolmandate riikidega või rahvusvaheliste õigusasutustega peaks piirduma nende andmetega, mis on rangelt vajalikud ühise uurimisrühma kokkuleppe eesmärkide täitmiseks. |
| --- | --- |

(35)

Kooskõlas asjaomase ühise uurimisrühma kokkuleppega peaks ühiste uurimisrühmade ruumihalduritel olema võimalik anda juurdepääs ühise uurimisrühma koostööruumile nendele kolmandatele riikide pädevate asutuste esindajatele, kes on ühise uurimisrühma kokkuleppe osalised, või ühises uurimisrühmas osalevate rahvusvaheliste õigusasutuste esindajatele. Ühise uurimisrühma kokkuleppe raames tuleb isikuandmete edastamisel kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele õigusasutustele, kui neid asutusi peetakse sel eesmärgil rahvusvahelisteks organisatsioonideks, järgida direktiivi (EL) 2016/680 V peatüki sätteid. Operatiivandmete vahetamine kolmandate riikidega või rahvusvaheliste õigusasutustega peaks piirduma nende andmetega, mis on rangelt vajalikud ühise uurimisrühma kokkuleppe eesmärkide täitmiseks.

| (36) | Kui ühisel uurimisrühmal on mitu ühise uurimisrühma ruumihaldurit, tuleks üks neist määrata asjaomases ühise uurimisrühma kokkuleppes kolmandate riikide või rahvusvaheliste õigusasutuste esindajate üles laaditud andmete vastutavaks töötlejaks enne, kui luuakse ühise uurimisrühma koostööruum, mis kaasab kolmandaid riike või rahvusvaheliste õigusasutuste esindajaid. |
| --- | --- |

(36)

Kui ühisel uurimisrühmal on mitu ühise uurimisrühma ruumihaldurit, tuleks üks neist määrata asjaomases ühise uurimisrühma kokkuleppes kolmandate riikide või rahvusvaheliste õigusasutuste esindajate üles laaditud andmete vastutavaks töötlejaks enne, kui luuakse ühise uurimisrühma koostööruum, mis kaasab kolmandaid riike või rahvusvaheliste õigusasutuste esindajaid.

| (37) | eu-LISA peaks tagama, et juurdepääs kesksele infosüsteemile ja kõik selles tehtavad andmetöötlustoimingud logitakse, et saaks jälgida andmete terviklust ja turvalisust ja andmetöötluse õiguspärasust ning rakendada siseseiret. eu-LISA-l ei peaks olema juurdepääsu ühiste uurimisrühmade koostööruumides säilitatavatele operatiivandmetele ja mitteoperatiivsetele andmetele. |
| --- | --- |

(37)

eu-LISA peaks tagama, et juurdepääs kesksele infosüsteemile ja kõik selles tehtavad andmetöötlustoimingud logitakse, et saaks jälgida andmete terviklust ja turvalisust ja andmetöötluse õiguspärasust ning rakendada siseseiret. eu-LISA-l ei peaks olema juurdepääsu ühiste uurimisrühmade koostööruumides säilitatavatele operatiivandmetele ja mitteoperatiivsetele andmetele.

| (38) | Käesoleva määrusega kehtestatakse eu-LISA-le ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi arendamist ja toimimist puudutav aruandluskohustus, võttes arvesse kavandamise, tehniliste tulemuste, kulutasuvuse, turvalisuse ja teenuse kvaliteediga seotud eesmärke. Lisaks peaks komisjon tegema hiljemalt kahe aasta möödumisel ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamisest ja seejärel iga nelja aasta tagant ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi üldise hindamise, milles võetakse arvesse käesoleva määruse eesmärke ning üksikute ühiste uurimisrühmade hindamiste koondtulemusi. |
| --- | --- |

(38)

Käesoleva määrusega kehtestatakse eu-LISA-le ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi arendamist ja toimimist puudutav aruandluskohustus, võttes arvesse kavandamise, tehniliste tulemuste, kulutasuvuse, turvalisuse ja teenuse kvaliteediga seotud eesmärke. Lisaks peaks komisjon tegema hiljemalt kahe aasta möödumisel ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamisest ja seejärel iga nelja aasta tagant ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi üldise hindamise, milles võetakse arvesse käesoleva määruse eesmärke ning üksikute ühiste uurimisrühmade hindamiste koondtulemusi.

| (39) | Kuigi ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi loomise ja haldamise kulud ning Eurojusti toetavat rolli pärast ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamist tuleks rahastada liidu eelarvest, peaks iga liikmesriik ning Eurojust, Europol, Euroopa Prokuratuur, OLAF ning iga muu pädev liidu organ ja asutus kandma ise oma kulud, mis tulenevad sellest, kui nad kasutavad ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi. |
| --- | --- |

(39)

Kuigi ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi loomise ja haldamise kulud ning Eurojusti toetavat rolli pärast ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamist tuleks rahastada liidu eelarvest, peaks iga liikmesriik ning Eurojust, Europol, Euroopa Prokuratuur, OLAF ning iga muu pädev liidu organ ja asutus kandma ise oma kulud, mis tulenevad sellest, kui nad kasutavad ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi.

| (40) | Selleks et kehtestada ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tehniliseks arendamiseks ja rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (14). |
| --- | --- |

(40)

Selleks et kehtestada ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tehniliseks arendamiseks ja rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (14).

| (41) | Komisjon peaks võtma võimalikult kiiresti pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva vastu asjakohased rakendusaktid, mida on vaja ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tehniliseks arendamiseks. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon peaks võtma võimalikult kiiresti pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva vastu asjakohased rakendusaktid, mida on vaja ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tehniliseks arendamiseks.

| (42) | Pärast seda, kui ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tehniliseks arendamiseks vajalikud rakendusaktid on vastu võetud ja eu-LISA on ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi liikmesriikide osalusel põhjalikult katsetanud, peaks komisjon kindlaks määrama ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(42)

Pärast seda, kui ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tehniliseks arendamiseks vajalikud rakendusaktid on vastu võetud ja eu-LISA on ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi liikmesriikide osalusel põhjalikult katsetanud, peaks komisjon kindlaks määrama ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamise kuupäeva.

| (43) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt võimaldada ühiste uurimisrühmade liikmete, rahvusvaheliste õigusasutuste esindajate, Eurojusti, Europoli, OLAFi ning muude pädevate liidu organite ja asutuste vahelist tõhusat ja tulemuslikku koostööd, suhtlust ning teabe- ja tõendite vahetust, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda ühiste normide kehtestamisega paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(43)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt võimaldada ühiste uurimisrühmade liikmete, rahvusvaheliste õigusasutuste esindajate, Eurojusti, Europoli, OLAFi ning muude pädevate liidu organite ja asutuste vahelist tõhusat ja tulemuslikku koostööd, suhtlust ning teabe- ja tõendite vahetust, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda ühiste normide kehtestamisega paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (44) | ELi lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule (ELi toimimise leping) lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(44)

ELi lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule (ELi toimimise leping) lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (45) | ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Iirimaa 7. aprilli 2022. aasta kirjaga teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(45)

ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Iirimaa 7. aprilli 2022. aasta kirjaga teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (46) | Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikega 1 ning ta esitas oma ametlikud märkused 25. jaanuaril 2022, |
| --- | --- |

(46)

Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikega 1 ning ta esitas oma ametlikud märkused 25. jaanuaril 2022,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega:

| a) | luuakse vabatahtlikkuse alusel kasutatav IT-platvorm (edaspidi „ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm“), millega hõlbustatakse nende pädevate asutuste koostööd, kes osalevad ühistes uurimisrühmades, mis on moodustatud Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni (mille nõukogu on koostanud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel) artikli 13 alusel või nõukogu raamotsuse 2002/465/JSK alusel; |
| --- | --- |

a)

luuakse vabatahtlikkuse alusel kasutatav IT-platvorm (edaspidi „ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm“), millega hõlbustatakse nende pädevate asutuste koostööd, kes osalevad ühistes uurimisrühmades, mis on moodustatud Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni (mille nõukogu on koostanud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel) artikli 13 alusel või nõukogu raamotsuse 2002/465/JSK alusel;

| b) | kehtestatakse normid, millega reguleeritakse ülesannete jaotust ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate ning ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi arendamise ja hooldamise eest vastutava asutuse vahel; |
| --- | --- |

b)

kehtestatakse normid, millega reguleeritakse ülesannete jaotust ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate ning ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi arendamise ja hooldamise eest vastutava asutuse vahel;

| c) | kehtestatakse tingimused, mille alusel võib anda ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajatele juurdepääsu ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile; |
| --- | --- |

c)

kehtestatakse tingimused, mille alusel võib anda ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajatele juurdepääsu ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile;

| d) | kehtestatakse konkreetsed andmekaitsesätted, mida on vaja selleks, et täiendada kehtivat andmekaitsekorda ning tagada andmekaitse, andmeturbe ja asjaomaste isikute põhiõiguste kaitse piisav üldine tase. |
| --- | --- |

d)

kehtestatakse konkreetsed andmekaitsesätted, mida on vaja selleks, et täiendada kehtivat andmekaitsekorda ning tagada andmekaitse, andmeturbe ja asjaomaste isikute põhiõiguste kaitse piisav üldine tase.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse teabe, sealhulgas isikuandmete töötlemisele ühise uurimisrühma tegevuse raames. See hõlmab nii operatiivandmete kui ka mitteoperatiivsete andmete vahetamist ja säilitamist.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse ühise uurimisrühma tegevusetapi ja tegevusjärgse etapi suhtes alates hetkest, mil ühise uurimisrühma kokkulepe on allkirjastatud, kuni ajani, mil kõnealuse ühise uurimisrühma kõik operatiivandmed ja mitteoperatiivsed andmed on kesksest infosüsteemist eemaldatud.

3.   Käesolev määrus ei muuda ega mõjuta mingil muul moel kehtivaid õigusnorme, mis käsitlevad ühiste uurimisrühmade moodustamist, tegevust või uurimisrühmade hindamist.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „keskne infosüsteem“ – keskne IT-süsteem, milles säilitatakse ja töödeldakse ühiste uurimisrühmadega seotud andmeid; |
| --- | --- |

1)

„keskne infosüsteem“ – keskne IT-süsteem, milles säilitatakse ja töödeldakse ühiste uurimisrühmadega seotud andmeid;

| 2) | „sidetarkvara“ – tarkvara, mis võimaldab teksti-, audio-, pildi- või videovormingus failide ja sõnumite vahetamist ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate vahel; |
| --- | --- |

2)

„sidetarkvara“ – tarkvara, mis võimaldab teksti-, audio-, pildi- või videovormingus failide ja sõnumite vahetamist ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate vahel;

| 3) | „pädevad asutused“ – liikmesriikide asutused, kes on pädevad olema sellise ühise uurimisrühma osa, mis moodustati Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni (mille nõukogu on koostanud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel) artikli 13 ja raamotsuse 2002/465/JSK artikli 1 kohaselt, Euroopa Prokuratuur, kui ta tegutseb vastavalt oma pädevusele, nagu see on sätestatud määruse (EL) 2017/1939 artiklites 22, 23 ja 25, ning kolmanda riigi pädevad asutused, kui nad on täiendavast õiguslikust alusest tulenevalt ühise uurimisrühma kokkuleppe osalised; |
| --- | --- |

3)

„pädevad asutused“ – liikmesriikide asutused, kes on pädevad olema sellise ühise uurimisrühma osa, mis moodustati Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni (mille nõukogu on koostanud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel) artikli 13 ja raamotsuse 2002/465/JSK artikli 1 kohaselt, Euroopa Prokuratuur, kui ta tegutseb vastavalt oma pädevusele, nagu see on sätestatud määruse (EL) 2017/1939 artiklites 22, 23 ja 25, ning kolmanda riigi pädevad asutused, kui nad on täiendavast õiguslikust alusest tulenevalt ühise uurimisrühma kokkuleppe osalised;

| 4) | „ühise uurimisrühma liikmed“ – pädevate asutuste esindajad; |
| --- | --- |

4)

„ühise uurimisrühma liikmed“ – pädevate asutuste esindajad;

| 5) | „ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajad“ – ühiste uurimisrühmade liikmed, Eurojust, Europol, OLAF ning muud pädevad liidu organid ja asutused või ühises uurimisrühmas osaleva rahvusvahelise õigusasutuse esindajad; |
| --- | --- |

5)

„ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajad“ – ühiste uurimisrühmade liikmed, Eurojust, Europol, OLAF ning muud pädevad liidu organid ja asutused või ühises uurimisrühmas osaleva rahvusvahelise õigusasutuse esindajad;

| 6) | „rahvusvaheline õigusasutus“ – rahvusvaheline organ, kohus või mehhanism, mis on loodud selleks, et uurida kogu rahvusvahelisele üldsusele muret valmistavaid raskeid kuritegusid, nimelt genotsiidi, inimsusvastaseid kuritegusid, sõjakuritegusid ja nendega seotud kuritegusid, mis mõjutavad rahvusvahelist rahu ja julgeolekut, ning esitada nende eest süüdistusi; |
| --- | --- |

6)

„rahvusvaheline õigusasutus“ – rahvusvaheline organ, kohus või mehhanism, mis on loodud selleks, et uurida kogu rahvusvahelisele üldsusele muret valmistavaid raskeid kuritegusid, nimelt genotsiidi, inimsusvastaseid kuritegusid, sõjakuritegusid ja nendega seotud kuritegusid, mis mõjutavad rahvusvahelist rahu ja julgeolekut, ning esitada nende eest süüdistusi;

| 7) | „ühise uurimisrühma koostööruum“ – iga ühise uurimisrühma jaoks eraldatud eraldi ruum ühiste uurimisrühmade koostööplatvormil; |
| --- | --- |

7)

„ühise uurimisrühma koostööruum“ – iga ühise uurimisrühma jaoks eraldatud eraldi ruum ühiste uurimisrühmade koostööplatvormil;

| 8) | „ühise uurimisrühma ruumihaldur“ – ühise uurimisrühma liikmesriigi liige või ühise uurimisrühma Euroopa Prokuratuuri liige, kes on määratud ametisse ühise uurimisrühma kokkuleppes ja kes vastutab ühise uurimisrühma koostööruumi eest; |
| --- | --- |

8)

„ühise uurimisrühma ruumihaldur“ – ühise uurimisrühma liikmesriigi liige või ühise uurimisrühma Euroopa Prokuratuuri liige, kes on määratud ametisse ühise uurimisrühma kokkuleppes ja kes vastutab ühise uurimisrühma koostööruumi eest;

| 9) | „operatiivandmed“ – teave ja tõendid, mida ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm töötleb ühise uurimisrühma tegevusetapis, et toetada piiriüleseid uurimisi ja süüdistuse esitamise menetlusi; |
| --- | --- |

9)

„operatiivandmed“ – teave ja tõendid, mida ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm töötleb ühise uurimisrühma tegevusetapis, et toetada piiriüleseid uurimisi ja süüdistuse esitamise menetlusi;

| 10) | „mitteoperatiivsed andmed“ – haldusandmed, mida ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm töötleb eelkõige selleks, et hõlbustada ühise uurimisrühma juhtimist ja ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate koostööd. |
| --- | --- |

10)

„mitteoperatiivsed andmed“ – haldusandmed, mida ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm töötleb eelkõige selleks, et hõlbustada ühise uurimisrühma juhtimist ja ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate koostööd.

Artikkel 4

Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tehniline arhitektuur

Ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm koosneb järgmistest komponentidest:

| a) | keskne infosüsteem, mis võimaldab andmeid kesktasandil ajutiselt säilitada; |
| --- | --- |

a)

keskne infosüsteem, mis võimaldab andmeid kesktasandil ajutiselt säilitada;

| b) | sidetarkvara, mis võimaldab turvaliselt ja paikselt säilitada sideandmeid ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate seadmetes; |
| --- | --- |

b)

sidetarkvara, mis võimaldab turvaliselt ja paikselt säilitada sideandmeid ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate seadmetes;

| c) | keskse infosüsteemi ja asjakohaste IT-vahendite vaheline ühendus, mis toetab ühiste uurimisrühmade toimimist ja mida haldab ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaat. |
| --- | --- |

c)

keskse infosüsteemi ja asjakohaste IT-vahendite vaheline ühendus, mis toetab ühiste uurimisrühmade toimimist ja mida haldab ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaat.

Keskset infosüsteemi majutab eu-LISA oma tehnilistes keskustes.

Artikkel 5

Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi eesmärk

Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi eesmärk on hõlbustada:

| a) | ühise uurimisrühma koordineerimist ja juhtimist selliste funktsioonide abil, mis toetavad ühise uurimisrühma haldus- ja finantsprotsesse; |
| --- | --- |

a)

ühise uurimisrühma koordineerimist ja juhtimist selliste funktsioonide abil, mis toetavad ühise uurimisrühma haldus- ja finantsprotsesse;

| b) | operatiivandmete, sealhulgas suurte failide kiiret ja turvalist vahetamist ja ajutist säilitamist üles- ja allalaadimise funktsiooni abil; |
| --- | --- |

b)

operatiivandmete, sealhulgas suurte failide kiiret ja turvalist vahetamist ja ajutist säilitamist üles- ja allalaadimise funktsiooni abil;

| c) | turvalist sidet sellise funktsiooni abil, mis võimaldab kiirsõnumite saatmist, jutusidet ning audiokonverentse ja videokonverentse; |
| --- | --- |

c)

turvalist sidet sellise funktsiooni abil, mis võimaldab kiirsõnumite saatmist, jutusidet ning audiokonverentse ja videokonverentse;

| d) | tõendite vahetamise jälgitavust täiustatud logipidamis- ja jälgimismehhanismi abil, mis võimaldab jälgida kõiki ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kaudu vahetatud tõendeid, sealhulgas nendele juurdepääsu ja nende töötlemist; |
| --- | --- |

d)

tõendite vahetamise jälgitavust täiustatud logipidamis- ja jälgimismehhanismi abil, mis võimaldab jälgida kõiki ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kaudu vahetatud tõendeid, sealhulgas nendele juurdepääsu ja nende töötlemist;

| e) | ühise uurimisrühma hindamist spetsiaalse koostööpõhise hindamisprotsessi kaudu. |
| --- | --- |

e)

ühise uurimisrühma hindamist spetsiaalse koostööpõhise hindamisprotsessi kaudu.

II PEATÜKK

ARENDAMINE JA OPERATIIVJUHTIMINE

Artikkel 6

Rakendusaktide vastuvõtmine komisjoni poolt

Komisjon võtab võimalikult kiiresti pärast 7. juunit 2023 vastu rakendusaktid, mida on vaja ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tehniliseks arendamiseks, iseäranis rakendusaktid, mis käsitlevad järgmist:

| a) | selliste funktsioonide loetelu, mida on vaja ühise uurimisrühma koordineerimiseks ja juhtimiseks, sealhulgas mitteoperatiivsete andmete masintõlge; |
| --- | --- |

a)

selliste funktsioonide loetelu, mida on vaja ühise uurimisrühma koordineerimiseks ja juhtimiseks, sealhulgas mitteoperatiivsete andmete masintõlge;

| b) | turvalise side jaoks vajalike funktsioonide loetelu; |
| --- | --- |

b)

turvalise side jaoks vajalike funktsioonide loetelu;

| c) | artikli 4 esimese lõigu punktis c osutatud ühenduse toimimise kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

artikli 4 esimese lõigu punktis c osutatud ühenduse toimimise kirjeldus;

| d) | artiklis 19 osutatud turvalisus; |
| --- | --- |

d)

artiklis 19 osutatud turvalisus;

| e) | artiklis 25 osutatud tehnilised logid; |
| --- | --- |

e)

artiklis 25 osutatud tehnilised logid;

| f) | artiklis 26 osutatud statistika ja teave; |
| --- | --- |

f)

artiklis 26 osutatud statistika ja teave;

| g) | ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi toimimise ja selle kättesaadavusega seotud nõuded. |
| --- | --- |

g)

ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi toimimise ja selle kättesaadavusega seotud nõuded.

Käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 29 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 7

eu-LISA kohustused

1.   eu-LISA töötab artiklis 6 osutatud rakendusaktide alusel välja ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi füüsilise arhitektuuri kavandi, sealhulgas tehnilised kirjeldused ja tehniline edasiarendamine. Kavandi kiidab heaks eu-LISA haldusnõukogu, tingimusel et komisjon annab selle kohta heakskiitva arvamuse.

2.   eu-LISA vastutab ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi väljaarendamise eest kooskõlas lõimitud ja vaikimisi andmekaitse põhimõttega. Väljaarendamine hõlmab tehniliste kirjelduste väljatöötamist ja rakendamist, platvormi testimist ning projekti üldist koordineerimist.

3.   eu-LISA teeb ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajatele kättesaadavaks sidetarkvara.

4.   eu-LISA arendab ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi välja ja rakendab selle tööle võimalikult kiiresti pärast 7. juunit 2023 ja pärast artiklis 6 osutatud rakendusaktide vastuvõtmist.

5.   eu-LISA tagab, et ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi hallatakse kooskõlas käesoleva määruse, käesoleva artikli artiklis 6 osutatud rakendusaktide ning määrusega (EL) 2018/1725.

6.   eu-LISA vastutab ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi operatiivjuhtimise eest. Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi operatiivjuhtimine hõlmab kõiki ülesandeid, mida on vaja ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi toimimiseks kooskõlas käesoleva määrusega, ning eriti platvormi hooldamist ja tehnilist arendamist, mida on vaja selle tagamiseks, et ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm toimiks rahuldaval tasemel kooskõlas tehniliste kirjeldustega.

7.   eu-LISA tagab ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaadile koolituse ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tehnilise kasutamise kohta, sealhulgas annab koolitusmaterjalid.

8.   eu-LISA loob tugikeskuse talle teatatud intsidentide õigeaegseks leevendamiseks.

9.   eu-LISA teeb pidevalt parandusi ja lisab ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile uusi funktsioone, tuginedes artiklis 12 osutatud nõuanderühmalt saadud teabele ja artikli 10 punktis e osutatud ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaadi aastaaruandele.

10.   eu-LISA-l ei ole juurdepääsu ühiste uurimisrühmade koostööruumides säilitatavatele operatiivandmetele ja mitteoperatiivsetele andmetele.

11.   Ilma et see piiraks nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (15) sätestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste artikli 17 kohaldamist, kohaldab eu-LISA asjakohaseid ametisaladuse hoidmise reegleid või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi kõigi oma töötajate suhtes, kes töötavad kesksesse infosüsteemi salvestatud andmetega. Neid kohustusi kohaldatakse ka pärast seda, kui töötajad on oma ameti- või töökohalt lahkunud või oma tegevuse lõpetanud.

Artikkel 8

Liikmesriikide kohustused

1.   Iga liikmesriik teeb vajalikud tehnilised ettevalmistused, mis võimaldavad tema pädevatel asutustel ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile kooskõlas käesoleva määrusega juurde pääseda.

2.   Liikmesriigid tagavad, et ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajatel on juurdepääs koolituskursustele, mida pakub ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaat vastavalt artikli 10 punktile c, või samaväärsetele koolituskursustele, mida pakutakse riiklikul tasandil. Liikmesriigid tagavad ka selle, et ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajad on täielikult teadlikud liidu õiguse kohastest andmekaitsenõuetest.

Artikkel 9

Pädevate liidu organite ja asutuste kohustused

1.   Eurojust, Europol, Euroopa Prokuratuur, OLAF ning muud pädevad liidu organid ja asutused teevad vajalikud tehnilised ettevalmistused, mis võimaldavad neil ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile juurde pääseda.

2.   Eurojust vastutab oma süsteemide sellise tehnilise kohandamise eest, et oleks võimalik luua artikli 4 esimese lõigu punktis c osutatud ühendus.

Artikkel 10

Ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaadi kohustused

Ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaat toetab ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi toimimist järgmiselt:

| a) | pakub ühise uurimisrühma koostööruumi haldaja või haldajate taotlusel haldus-, õigus- ja tehnilist tuge seoses üksikute ühiste uurimisrühmade koostööruumide loomise ja neile juurdepääsu õiguste haldamisega vastavalt artikli 14 lõikele 3; |
| --- | --- |

a)

pakub ühise uurimisrühma koostööruumi haldaja või haldajate taotlusel haldus-, õigus- ja tehnilist tuge seoses üksikute ühiste uurimisrühmade koostööruumide loomise ja neile juurdepääsu õiguste haldamisega vastavalt artikli 14 lõikele 3;

| b) | pakub praktikutele igapäevast juhendamist, funktsionaalset tuge ja abi ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi ja selle funktsioonide kasutamisel; |
| --- | --- |

b)

pakub praktikutele igapäevast juhendamist, funktsionaalset tuge ja abi ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi ja selle funktsioonide kasutamisel;

| c) | kavandab ja pakub ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajatele koolituskursusi, et hõlbustada ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutamist; |
| --- | --- |

c)

kavandab ja pakub ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajatele koolituskursusi, et hõlbustada ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutamist;

| d) | edendab koostöökultuuri liidus seoses piiriülese koostööga kriminaalasjades, suurendades teadlikkust ja edendades ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutamist praktikute seas; |
| --- | --- |

d)

edendab koostöökultuuri liidus seoses piiriülese koostööga kriminaalasjades, suurendades teadlikkust ja edendades ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutamist praktikute seas;

| e) | hoiab pärast ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamist eu-LISA kursis täiendavate funktsionaalsete nõuetega, esitades igal aastal aruande ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi võimalike täiustuste ja uute funktsioonide kohta, tuginedes tagasisidele, mida ta kogub ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajatelt ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi praktilise kasutamise kohta. |
| --- | --- |

e)

hoiab pärast ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamist eu-LISA kursis täiendavate funktsionaalsete nõuetega, esitades igal aastal aruande ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi võimalike täiustuste ja uute funktsioonide kohta, tuginedes tagasisidele, mida ta kogub ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajatelt ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi praktilise kasutamise kohta.

Artikkel 11

Programminõukogu

1.   Enne ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kavandamis- ja arendusetappi moodustab eu-LISA haldusnõukogu kavandamis- ja arendusetapi kestuse ajaks programminõukogu.

2.   Programminõukogus on järgmised kümme liiget:

| a) | kaheksa eu-LISA haldusnõukogu nimetatud liiget; |
| --- | --- |

a)

kaheksa eu-LISA haldusnõukogu nimetatud liiget;

| b) | artiklis 12 osutatud nõuanderühma eesistuja; |
| --- | --- |

b)

artiklis 12 osutatud nõuanderühma eesistuja;

| c) | komisjoni nimetatud liige. |
| --- | --- |

c)

komisjoni nimetatud liige.

3.   eu-LISA haldusnõukogu tagab, et liikmetel, kelle ta programminõukogusse nimetab, on vajalikud kogemused ja eksperditeadmised õigusasutusi toetavate IT-süsteemide arendamise ja haldamise alal.

4.   eu-LISA osaleb programminõukogu töös. eu-LISA esindajad osalevad programminõukogu koosolekutel, et anda aru ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kavandamise ja arendamise ning muu seonduva töö ja tegevuse kohta.

5.   Programminõukogu tuleb kokku vähemalt kord kolme kuu jooksul ja vajaduse korral tihedamini. Ta tagab ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kavandamis- ja arendusetapi nõuetekohase juhtimise. Programminõukogu esitab eu-LISA haldusnõukogule korrapäraselt ja võimaluse korral iga kuu kirjalikke aruandeid ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi edenemise kohta. Programminõukogul ei ole otsustusõigust ega volitust esindada eu-LISA haldusnõukogu liikmeid.

6.   Programminõukogu võtab pärast eu-LISA haldusnõukoguga konsulteerimist vastu oma töökorra, mis sisaldab eelkõige reegleid, mis käsitlevad eesistumist, koosolekute toimumiskohti, koosolekute ettevalmistamist, ekspertide koosolekutele lubamist ja selliste teabevahetuskavade koostamist, millega tagatakse eu-LISA haldusnõukogu liikmete, kes ei ole programminõukogu liikmed, täielik teavitamine.

7.   Programminõukogu eesistuja on liikmesriik.

8.   Programminõukogu sekretariaadi teenuseid osutab eu-LISA.

Artikkel 12

Nõuanderühm

1.   eu-LISA moodustab nõuanderühma, et saada ekspertidelt nõu küsimustes, mis on seotud ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi ja eriti eu-LISA iga-aastase tööprogrammi ja iga-aastase tegevusaruande ettevalmistamisega, ning teha kindlaks ühiste uurimisrühmade koostööplatvormil tehtavad võimalikud täiustused ja uued rakendatavad funktsioonid.

2.   Nõuanderühm koosneb liikmesriikide, komisjoni ja ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaadi esindajatest. Rühma juhib eu-LISA. Nõuanderühm:

| a) | kohtub kuni ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamiseni korrapäraselt, võimaluse korral vähemalt kord kuus; |
| --- | --- |

a)

kohtub kuni ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamiseni korrapäraselt, võimaluse korral vähemalt kord kuus;

| b) | esitab ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kavandamis- ja arendusetapis pärast iga kohtumist programminõukogule aruande; |
| --- | --- |

b)

esitab ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kavandamis- ja arendusetapis pärast iga kohtumist programminõukogule aruande;

| c) | annab ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kavandamis- ja arendusetapis tehnilist eksperditeavet, et toetada programminõukogu tema ülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

c)

annab ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kavandamis- ja arendusetapis tehnilist eksperditeavet, et toetada programminõukogu tema ülesannete täitmisel.

III PEATÜKK

ÜHISTE UURIMISRÜHMADE KOOSTÖÖRUUMIDE LOOMINE JA JUURDEPÄÄS ÜHISTE UURIMISRÜHMADE KOOSTÖÖPLATVORMILE

Artikkel 13

Ühiste uurimisrühmade koostööruumide loomine

1.   Kui ühise uurimisrühma kokkuleppes nähakse ette ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutamine kooskõlas käesoleva määrusega, luuakse ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi raames iga ühise uurimisrühma jaoks ühise uurimisrühma koostööruum.

2.   Asjaomases ühise uurimisrühma kokkuleppes nähakse ette liikmesriikide pädevate asutuste ja Euroopa Prokuratuuri juurdepääs ühise uurimisrühma koostööruumile, ning võidakse ette näha, et pädevatele liidu organitele ja asutustele, kolmandate riikide pädevatele asutustele, kes on allkirjastanud kokkuleppe, ning rahvusvaheliste õigusasutuste esindajatele antakse juurdepääs kõnealusele ühise uurimisrühma koostööruumile. Ühise uurimisrühma kokkuleppes määratakse kindlaks sellist juurdepääsu reguleerivad reeglid.

3.   Asjaomase ühise uurimisrühma koostööruumi loob ühiste uurimisrühmade ruumihaldur (loovad ühiste uurimisrühmade ruumihaldurid) eu-LISA tehnilisel toel.

4.   Kui ühise uurimisrühma liikmed otsustavad ühise uurimisrühma kokkuleppele alla kirjutamisel, et nad ei kasuta ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi, kuid lepivad ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutamises kokku ühise uurimisrühma tegevuse käigus, muudetakse ühise uurimisrühma kokkulepet, kui selles ei olnud kõnealust võimalust ette nähtud, ning kohaldatakse lõikeid 1, 2 ja 3. Kui ühise uurimisrühma liikmed lepivad ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutamise lõpetamises kokku ühise uurimisrühma tegevuse käigus, muudetakse asjaomast ühise uurimisrühma kokkulepet, kui kõnealust võimalust ei olnud ühise uurimisrühma kokkuleppes juba ette nähtud.

Artikkel 14

Ühise uurimisrühma ruumihalduri määramine ja roll

1.   Kui ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutamine on ühise uurimisrühma kokkuleppes ette nähtud, määratakse kõnealuse ühise uurimisrühma kokkuleppega ühise uurimisrühma liikmesriikide liikmete seast üks või mitu ühise uurimisrühma ruumihaldurit või määratakse ruumihalduriks ühise uurimisrühma Euroopa Prokuratuuri liige.

2.   Ühise uurimisrühma ruumihaldur haldab (ruumihaldurid haldavad) ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate õigusi pääseda juurde ühise uurimisrühma koostööruumile ühise uurimisrühma kokkuleppe kohaselt.

3.   Ühise uurimisrühma kokkuleppes võidakse ette näha, et ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaadil on juurdepääs ühise uurimisrühma koostööruumile tehnilise ja haldustoe ning juurdepääsuõiguste haldamiseks tehnilise, õigusliku ja haldustoe pakkumiseks. Sellistes olukordades, nagu ühise uurimisrühma liikmed on kokku leppinud, annab ühise uurimisrühma ruumihaldur (annavad ühise uurimisrühma ruumihaldurid) ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaadile juurdepääsu ühise uurimisrühma koostööruumile.

Artikkel 15

Liikmesriikide pädevate asutuste ja Euroopa Prokuratuuri juurdepääs ühiste uurimisrühmade koostööruumidele

Vastavalt asjaomasele ühise uurimisrühma kokkuleppele annab ühise uurimisrühma ruumihaldur (annavad ühise uurimisrühma ruumihaldurid) ühise uurimisrühma kokkuleppes määratud liikmesriikide pädevatele asutustele ja Euroopa Prokuratuurile juurdepääsu ühise uurimisrühma koostööruumile.

Artikkel 16

Pädevate liidu organite ja asutuste juurdepääs ühiste uurimisrühmade koostööruumidele

Vastavalt asjaomasele ühise uurimisrühma kokkuleppele annab ühise uurimisrühma ruumihaldur (annavad ühise uurimisrühma ruumihaldurid) vajalikul määral juurdepääsu ühise uurimisrühma koostööruumile:

| a) | Eurojustile määruses (EL) 2018/1727 sätestatud ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

a)

Eurojustile määruses (EL) 2018/1727 sätestatud ülesannete täitmiseks;

| b) | Europolile määruses (EL) 2016/794 sätestatud ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

b)

Europolile määruses (EL) 2016/794 sätestatud ülesannete täitmiseks;

| c) | OLAFile Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 (16) sätestatud ülesannete täitmiseks ning |
| --- | --- |

c)

OLAFile Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 (16) sätestatud ülesannete täitmiseks ning

16

| d) | muudele pädevatele liidu organitele ja asutustele nende loomist käsitlevates õigusaktides sätestatud ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

d)

muudele pädevatele liidu organitele ja asutustele nende loomist käsitlevates õigusaktides sätestatud ülesannete täitmiseks.

Artikkel 17

Kolmandate riikide pädevate asutuste juurdepääs ühiste uurimisrühmade koostööruumidele

1.   Vastavalt asjaomasele ühise uurimisrühma kokkuleppele ning artikli 5 kohaldamiseks annab ühise uurimisrühma ruumihaldur (annavad ühiste uurimisrühmade ruumihaldurid) juurdepääsu ühise uurimisrühma koostööruumile kolmandate riikide pädevatele asutustele, kes on allkirjastanud asjaomase ühise uurimisrühma kokkuleppe.

2.   Kui ühise uurimisrühma liikmesriikide liikmed ja, asjaomases ühises uurimisrühmas osalemise korral ühise uurimisrühma Euroopa Prokuratuuri liige laadivad operatiivandmed ühise uurimisrühma koostööruumi üles kolmandale riigile allalaadimiseks, kontrollib asjaomane ühise uurimisrühma liikmesriigi liige või ühise uurimisrühma Euroopa Prokuratuuri liige, et nende poolt üles laaditud andmed piirduvad sellega, mis on vajalik asjaomase ühise uurimisrühma kokkuleppe kohaldamiseks, ja et kõnealused andmed vastavad kokkuleppes kindlaks määratud tingimustele.

3.   Kui kolmas riik laadib operatiivandmed ühise uurimisrühma koostööruumi üles, kontrollib ühise uurimisrühma ruumihaldur (kontrollivad ühiste uurimisrühmade ruumihaldurid), et sellised andmed piirduvad sellega, mis on vajalik asjaomase ühise uurimisrühma kokkuleppe kohaldamiseks, ja et kõnealused andmed vastavad kokkuleppes kindlaks määratud tingimustele, enne kui ühise uurimisrühma koostööruumi teised kasutajad saavad neid alla laadida.

4.   Liikmesriikide pädevad asutused tagavad, et isikuandmeid edastatakse ühise uurimisrühma koostööruumile juurdepääsu saanud kolmandatele riikidele üksnes juhul, kui on täidetud direktiivi (EL) 2016/680 V peatükis sätestatud tingimused.

5.   Liidu organid ja asutused tagavad, et isikuandmeid edastatakse ühise uurimisrühma koostööruumile juurdepääsu saanud kolmandatele riikidele üksnes juhul, kui on täidetud määruse (EL) 2018/1725 IX peatükis sätestatud tingimused, ilma et see piiraks selliste liidu organite ja asutuste suhtes kohaldatavaid andmekaitsenorme, mis on sätestatud nende loomist käsitlevates õigusaktides, kui kõnealuste normidega kehtestatakse andmete edastamisele eritingimused.

6.   Euroopa Prokuratuur, tegutsedes kooskõlas oma pädevusega, mis on sätestatud määruse (EL) 2017/1939 artiklites 22, 23 ja 25, tagab, et ta edastab isikuandmeid ühise uurimisrühma koostööruumile juurdepääsu saanud kolmandatele riikidele üksnes juhul, kui on täidetud nimetatud määruse artiklites 80–84 sätestatud tingimused.

Artikkel 18

Ühises uurimisrühmas osalevate rahvusvaheliste õigusasutuste esindajate juurdepääs ühiste uurimisrühmade koostööruumidele

1.   Artikli 5 kohaldamiseks annab ühise uurimisrühma ruumihaldur (annavad ühise uurimisrühma ruumihaldurid), kui see on ühise uurimisrühma kokkuleppes kindlaks määratud, juurdepääsu ühise uurimisrühma koostööruumile asjaomases ühises uurimisrühmas osalevatele rahvusvaheliste õigusasutuste esindajatele.

2.   Ühise uurimisrühma ruumihaldur kontrollib ja tagab (ruumihaldurid kontrollivad ja tagavad), et operatiivandmete vahetamine ühise uurimisrühma koostööruumile juurdepääsu saanud rahvusvaheliste õigusasutuste esindajatega piirdub sellega, mis on vajalik asjaomase ühise uurimisrühma kokkuleppe kohaldamiseks, ja et kõnealused andmed vastavad kokkuleppes kindlaks määratud tingimustele.

3.   Liikmesriikide pädevad asutused tagavad, et isikuandmeid edastatakse ühise uurimisrühma koostööruumile juurdepääsu saanud rahvusvaheliste õigusasutuste esindajatele üksnes juhul, kui on täidetud direktiivi (EL) 2016/680 V peatükis sätestatud tingimused.

4.   Liidu organid ja asutused tagavad, et isikuandmeid edastatakse ühise uurimisrühma koostööruumile juurdepääsu saanud rahvusvaheliste õigusasutuste esindajatele üksnes juhul, kui on täidetud määruse (EL) 2018/1725 IX peatükis sätestatud tingimused, ilma et see piiraks selliste liidu organite ja asutuste suhtes kohaldatavaid andmekaitsenorme, mis on sätestatud nende loomist käsitlevates õigusaktides, kui kõnealuste normidega kehtestatakse andmete edastamise eritingimused.

IV PEATÜKK

TURVALISUS JA VASTUTUS

Artikkel 19

Turvalisus

1.   eu-LISA võtab vajalikud tehnilised ja korralduslikud meetmed, et tagada ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kõrgetasemeline küberturvalisus ja ühiste uurimisrühmade koostööplatvormil liikuvate andmete infoturve, eelkõige selleks, et kindlustada keskses infosüsteemis säilitatavate operatiivandmete ja mitteoperatiivsete andmete konfidentsiaalsus ja terviklus.

2.   eu-LISA tõkestab loata juurdepääsu ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile ja tagab, et ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile juurdepääsu saanud isikutel on juurdepääs üksnes nende juurdepääsuloaga hõlmatud andmetele.

3.   Käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaldamiseks võtab eu-LISA vastu turbekava, talitluspidevuse kava ja avariitaastekava, et tagada keskse infosüsteemi taastamine katkestuste korral. eu-LISA näeb ette töökorra Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu, Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Komisjoni, Euroopa Liidu Kohtu, Euroopa Keskpanga, Euroopa Kontrollikoja, Euroopa välisteenistuse, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Euroopa Regioonide Komitee ja Euroopa Investeerimispanga vahelise kokkuleppega moodustatud liidu institutsioonide, organite ja asutuste infoturbeintsidentidega tegeleva rühmaga (CERT-EU) (17). Kõnealuse turbekava vastuvõtmisel võtab eu-LISA arvesse käesoleva määruse artiklis 12 osutatud nõuanderühmas olevate julgeolekuekspertide võimalikke soovitusi.

4.   eu-LISA kontrollib käesolevas artiklis kirjeldatud kõigi meetmete tõhusust ning võtab seoses siseseire ja järelevalvega vajalikke korralduslikke meetmeid, et tagada kooskõla käesoleva määrusega.

Artikkel 20

Vastutus

1.   Kui liikmesriik, Eurojust, Europol, Euroopa Prokuratuur, OLAF või mõni muu pädev liidu organ või asutus tekitab ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile kahju seetõttu, et ta ei täida käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, vastutab sellise kahju eest vastavalt kas kõnealune liikmesriik, Eurojust, Europol, Euroopa Prokuratuur, OLAF või muu pädev liidu organ või asutus, välja arvatud juhul ja niivõrd, kui eu-LISA ei ole võtnud mõistlikke meetmeid kahju vältimiseks või selle mõju minimeerimiseks.

2.   Nõudeid, mis esitatakse liikmesriigi vastu lõikes 1 osutatud kahju hüvitamiseks, reguleerib kõnealuse liikmesriigi õigus. Nõudeid, mis esitatakse Eurojusti, Europoli, Euroopa Prokuratuuri, OLAFi või mõne muu pädeva liidu organi või asutuse vastu sellise kahju hüvitamiseks, reguleerivad nende loomist käsitlevad õigusaktid.

V PEATÜKK

ANDMEKAITSE

Artikkel 21

Operatiivandmete säilitamisaeg

1.   Iga ühise uurimisrühma koostööruumiga seotud operatiivandmeid säilitatakse keskses infosüsteemis niikaua, kui on vaja selleks, et kõik asjaomased ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajad saaksid need alla laadida. Andmeid ei tohiks säilitada kauem kui neli nädalat alates kõnealuste andmete ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi laadimise kuupäevast.

2.   Niipea kui kõik ettenähtud ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajad on allalaadimisprotsessi lõpetanud või hiljemalt lõikes 1 osutatud säilitamistähtaja möödudes kustutatakse andmed kesksest infosüsteemist automaatselt ja püsivalt.

Artikkel 22

Mitteoperatiivsete andmete säilitamisaeg

1.   Kui ühist uurimisrühma on kavas hinnata, säilitatakse ühise uurimisrühma koostööruumiga seotud mitteoperatiivseid andmeid keskses infosüsteemis seni kaua, kui asjaomane ühise uurimisrühma hindamine on lõpetatud. Neid andmeid ei tohi säilitada kauem kui viis aastat alates kõnealuste andmete ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile kandmise kuupäevast.

2.   Kui ühise uurimisrühma tegevuse lõpetamisel või hiljemalt lõikes 1 osutatud säilitamisaja lõppemisel otsustatakse hindamist mitte läbi viia, kustutatakse andmed automaatselt kesksest infoüsteemist.

Artikkel 23

Vastutav töötleja ja volitatud töötleja

1.   Liikmesriigi iga pädevat asutust ning asjakohasel juhul Eurojusti, Europoli, Euroopa Prokuratuuri, OLAFit või muud pädevat liidu organit või asutust käsitatakse käesoleva määruse kohasel operatiivsete isikuandmete töötlemisel vastutava töötlejana kooskõlas kohaldatavate liidu andmekaitsereeglitega.

2.   Seoses kolmandate riikide pädevate asutuste või rahvusvaheliste õigusasutuste esindajate poolt ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile üles laaditud andmetega määratakse asjaomases ühise uurimisrühma kokkuleppes ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kaudu vahetatavate ja sellel säilitatavate isikuandmete vastutavaks töötlejaks üks ühiste uurimisrühmade ruumihalduritest.

Enne vastutava töötleja määramist ei laadita üles kolmandatelt riikidelt ega rahvusvahelistelt õigusasutustelt saadud andmeid.

3.   Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kaudu vahetatavate ja sellel säilitatavate isikuandmete volitatud töötlejana käsitatakse kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 eu-LISAt.

4.   Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajad on ühiste uurimisrühmade koostööplatvormil mitteoperatiivsete isikuandmete töötlemisel kaasvastutavad töötlejad määruse (EL) 2018/1725 artikli 28 tähenduses.

Artikkel 24

Isikuandmete töötlemise eesmärk

1.   Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi sisestatud andmeid töödeldakse üksnes järgmistel eesmärkidel:

| a) | operatiivandmete vahetamine ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate vahel eesmärgil, milleks asjaomane ühine uurimisrühm moodustati; |
| --- | --- |

a)

operatiivandmete vahetamine ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate vahel eesmärgil, milleks asjaomane ühine uurimisrühm moodustati;

| b) | mitteoperatiivsete andmete vahetamine ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate vahel asjaomase ühise uurimisrühma tegevuse juhtimiseks. |
| --- | --- |

b)

mitteoperatiivsete andmete vahetamine ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate vahel asjaomase ühise uurimisrühma tegevuse juhtimiseks.

2.   Juurdepääs ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile on ainult liikmesriikide ja kolmandate riikide pädevate asutuste, Eurojusti, Europoli, Euroopa Prokuratuuri, OLAFi ning muude pädevate liidu organite ja asutuste nõuetekohaselt volitatud töötajatel või rahvusvaheliste õigusasutuste esindajatel, kes pääsevad platvormile juurde vaid ulatuses, mis on neile vajalik oma ülesannete täitmiseks kooskõlas lõikes 1 osutatud eesmärkidega ning mis on rangelt vajalik taotletavate eesmärkide saavutamiseks ja on nendega proportsionaalne.

Artikkel 25

Tehnilised logid

1.   eu-LISA tagab kogu kesksele infosüsteemile juurdepääsu ja kõigi keskses infosüsteemis tehtavate andmetöötlustoimingute kohta tehniliste logide pidamise kooskõlas lõikega 2.

2.   Tehnilised logid peavad sisaldama järgmisi andmeid:

| a) | kesksesse infosüsteemi sisenemise kuupäev, ajavöönd ja täpne kellaaeg; |
| --- | --- |

a)

kesksesse infosüsteemi sisenemise kuupäev, ajavöönd ja täpne kellaaeg;

| b) | kesksesse infosüsteemi sisenenud iga üksiku ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutaja identifitseerimisandmed; |
| --- | --- |

b)

kesksesse infosüsteemi sisenenud iga üksiku ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutaja identifitseerimisandmed;

| c) | iga üksiku ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutaja tehtud iga toimingu kuupäev, ajavöönd ja kellaaeg; |
| --- | --- |

c)

iga üksiku ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutaja tehtud iga toimingu kuupäev, ajavöönd ja kellaaeg;

| d) | iga üksiku ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutaja tehtud toiming. |
| --- | --- |

d)

iga üksiku ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutaja tehtud toiming.

Tehnilisi logisid kaitstakse asjakohaste tehniliste meetmetega muutmise ja loata juurdepääsu eest. Tehnilisi logisid säilitatakse kolm aastat või niikaua, kui on vaja käimasoleva seiremenetluse lõpetamiseks.

3.   Taotluse korral teeb eu-LISA tehnilised logid konkreetses ühises uurimisrühmas osalenud liikmesriikide pädevatele asutustele põhjendamatu viivituseta kättesaadavaks.

4.   Taotluse korral pääsevad oma pädevuse piires ja oma ülesannete täitmiseks tehnilistele logidele juurde andmetöötluse seaduslikkuse järelevalve eest vastutavad riiklikud asutused.

5.   Taotluse korral pääseb oma pädevuse piires ja määrusest (EL) 2018/1725 tulenevate järelevalveülesannete täitmiseks tehnilistele logidele juurde Euroopa Andmekaitseinspektor.

VI PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 26

Seire ja hindamine

1.   eu-LISA kehtestab ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi arendamise jälgimiseks menetluse planeerimise ja kuludega seotud eesmärkide saavutamise seisukohast ning ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi toimimise jälgimiseks tehniliste tulemuste, kulutasuvuse, kasutatavuse, turvalisuse ja teenuste kvaliteediga seotud eesmärkide saavutamise seisukohast.

2.   Lõikes 1 osutatud menetlusega nähakse ette võimalus koostada seire eesmärgil korrapäraselt tehnilist statistikat ja aidatakse läbi viia ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi üldist hindamist.

3.   Kui on oht, et arendusprotsessis tekivad suuremad viivitused, teavitab eu-LISA Euroopa Parlamenti ja nõukogu võimalikult aegsasti viivituste põhjustest, nende mõjust ajakavale ja rahastamisele ning meetmetest, mida ta kavatseb võtta olukorra parandamiseks.

4.   Kui ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi väljaarendamine on lõpule viidud, esitab eu-LISA Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles selgitatakse, kuidas saavutati kavandatud eesmärgid, eelkõige planeerimise ja kuludega seotud eesmärgid, ning põhjendatakse võimalikke lahknevusi.

5.   Kui ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tuleb tehniliselt täiustada, mis võib kaasa tuua märkimisväärsed kulud, teavitab eu-LISA enne täiustuse tegemist Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

6.   Mitte hiljem kui kaks aastat pärast ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamist

| a) | esitab eu-LISA komisjonile aruande ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tehnilise toimimise, sealhulgas selle mittetundlike turvalisusaspektide kohta, ning teeb aruande üldsusele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

a)

esitab eu-LISA komisjonile aruande ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tehnilise toimimise, sealhulgas selle mittetundlike turvalisusaspektide kohta, ning teeb aruande üldsusele kättesaadavaks;

| b) | komisjon teeb punktis a osutatud aruande alusel ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi üldise hindamise ning edastab üldise hindamise aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

b)

komisjon teeb punktis a osutatud aruande alusel ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi üldise hindamise ning edastab üldise hindamise aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Igal aastal pärast esimese lõigu punktis a osutatud aruande esitamist esitab eu-LISA komisjonile aruande ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tehnilise toimimise, sealhulgas selle mittetundlike turvalisusaspektide kohta, ning teeb aruande üldsusele kättesaadavaks.

Iga nelja aasta tagant pärast esimese lõigu punktis b osutatud üldise hindamise aruande esitamist ning eu-LISA teise lõigu kohaselt esitatud aruannete alusel teeb komisjon ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi üldise hindamise ning edastab üldise hindamise aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

7.   18 kuu jooksul pärast ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamist esitab komisjon pärast Europoli ja artiklis 12 osutatud nõuanderühmaga konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi ja SIENA vahelise võimaliku ühenduse vajalikkust, teostatavust, sobivust ja kulutasuvust. Aruandes esitatakse ka turvalise ja tõhusa ühenduse tagamise tingimused, tehnilised kirjeldused ja menetlused. Asjakohasel juhul lisatakse aruandele vajalikud seadusandlikud ettepanekud, mille hulgas võib olla komisjonile volituse andmine sellise ühenduse tehniliste kirjelduste vastuvõtmiseks.

8.   Liikmesriikide pädevad asutused, Eurojust, Europol, Euroopa Prokuratuur, OLAF ning muud pädevad liidu organid ja asutused annavad eu-LISA-le ja komisjonile teavet, mida on vaja käesoleva artikli lõikes 4 osutatud aruande ja käesoleva artikli lõikes 6 osutatud komisjoni üldise hindamise aruande koostamiseks. Samuti annavad nad ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaadile teavet, mida on vaja artikli 10 punktis e osutatud aastaaruande koostamiseks. Käesoleva lõike esimeses ja teises lauses osutatud teave ei tohi kahjustada töömeetodeid ega sisaldada andmeid, mis avalikustaks teabeallikaid, töötajate nimesid või teavet uurimiste kohta.

9.   eu-LISA annab komisjonile teavet, mida on vaja lõikes 6 osutatud üldise hindamise aruande koostamiseks.

Artikkel 27

Kulud

Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi loomise ja toimimisega seotud kulud kaetakse liidu üldeelarvest.

Artikkel 28

Töölerakendamine

1.   Komisjon määrab ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamise kuupäeva kindlaks, kui ta on veendunud, et täidetud on järgmised tingimused:

| a) | vastu on võetud artikli 6 punktides a–g osutatud rakendusaktid; |
| --- | --- |

a)

vastu on võetud artikli 6 punktides a–g osutatud rakendusaktid;

| b) | eu-LISA on liikmesriikide osalusel ja anonüümseid andmeid kasutades edukalt läbi viinud ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi põhjaliku testimise. |
| --- | --- |

b)

eu-LISA on liikmesriikide osalusel ja anonüümseid andmeid kasutades edukalt läbi viinud ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi põhjaliku testimise.

Igal juhul ei tohi kõnealune kuupäev olla hilisem kui 7. detsember 2025.

2.   Kui komisjon on ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamise kuupäeva kooskõlas lõikega 1 kindlaks määranud, teeb ta selle liikmesriikidele, Eurojustile, Europolile, Euroopa Prokuratuurile ja OLAFile teatavaks. Samuti teavitab ta sellest Euroopa Parlamenti.

3.   Komisjoni otsus, millega määratakse kindlaks artiklis 1 osutatud ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamise kuupäev, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

4.   Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajad hakkavad ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutama alates töölerakendamise kuupäevast, mille komisjon on määranud kindlaks kooskõlas lõikega 1.

Artikkel 29

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.   Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

Artikkel 30

Määruse (EL) 2018/1726 muutmine

Määrust (EL) 2018/1726 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 1 lisatakse järgmine lõige:

  „4b.   Amet vastutab ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi arendamise ja operatiivjuhtimise, sealhulgas tehnilise edasiarendamise eest.“ |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 1 lisatakse järgmine lõige:

„4b.   Amet vastutab ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi arendamise ja operatiivjuhtimise, sealhulgas tehnilise edasiarendamise eest.“

| 2) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 8c
  Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormiga seotud ülesanded
  Amet täidab järgmisi ühiste uurimisrühmade koostööplatvormiga seotud ülesandeid:






  a) | ülesanded, mis on talle antud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2023/969 (*1); |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 8c

Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormiga seotud ülesanded

Amet täidab järgmisi ühiste uurimisrühmade koostööplatvormiga seotud ülesandeid:

a)

ülesanded, mis on talle antud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2023/969 (*1);

| b) | ülesanded, mis on seotud ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tehnilise kasutamise alase koolitusega, mida pakutakse ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi sekretariaadile, sealhulgas koolitusmaterjalide pakkumine. |
| --- | --- |

b)

ülesanded, mis on seotud ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tehnilise kasutamise alase koolitusega, mida pakutakse ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi sekretariaadile, sealhulgas koolitusmaterjalide pakkumine.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. mai 2023. aasta määrus (EL) 2023/969, millega luuakse koostööplatvorm ühiste uurimisrühmade tegevuse toetuseks ja muudetakse määrust (EL) 2018/1726 (ELT L 132, 17.5.2023, lk 1).“."

*1

| 3) | Artikli 14 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Amet seirab teadusuuringuid, mis on olulised SIS II, VISi, Eurodaci, EESi, ETIASe, DubliNeti, ECRIS-TCNi, e-CODEXi süsteemi, ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi ja muude artikli 1 lõikes 5 osutatud suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise jaoks.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 14 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Amet seirab teadusuuringuid, mis on olulised SIS II, VISi, Eurodaci, EESi, ETIASe, DubliNeti, ECRIS-TCNi, e-CODEXi süsteemi, ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi ja muude artikli 1 lõikes 5 osutatud suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise jaoks.“

| 4) | Artikli 19 lõike 1 punkti ff lisatakse järgmine alapunkt:






  „viii) | ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm vastavalt määruse (EL) 2023/969 artikli 26 lõikele 6;“. |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 19 lõike 1 punkti ff lisatakse järgmine alapunkt:

„viii)

ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm vastavalt määruse (EL) 2023/969 artikli 26 lõikele 6;“.

| 5) | Artikli 27 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „dd) | ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi nõuanderühm;“. |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 27 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„dd)

ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi nõuanderühm;“.

Artikkel 31

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Strasbourg, 10. mai 2023

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ROSWALL

---

(1)  Euroopa Parlamendi 30. märtsi 2023. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 24. aprilli 2023. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  
  EÜT C 197, 12.7.2000, lk 3.

2

(3)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/465/JSK ühiste uurimisrühmade kohta (EÜT L 162, 20.6.2002, lk 1).

3

(4)  Euroopa lepingute seeria nr 182.

4

(5)  
  ELT L 181, 19.7.2003, lk 34.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1727 Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2002/187/JSK (ELT L 295, 21.11.2018, lk 138).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2022. aasta määrus (EL) 2022/838, millega muudetakse määrust (EL) 2018/1727 seoses tõendite säilitamise, analüüsimise ja hoiustamisega Eurojustis genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude, sõjakuritegude ja nendega seotud kuritegude kohta (ELT L 148, 31.5.2022, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1726, mis käsitleb Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ametit (eu-LISA) ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1077/2011 (ELT L 295, 21.11.2018, lk 99).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

11

(12)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

12

(13)  Komisjoni 28. aprilli 1999. aasta otsus 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom, millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

14

(15)  
  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

16

(17)  
  ELT C 12, 13.1.2018, lk 1.

17

---

DIREKTIIVID

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/21

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2023/970,

10. mai 2023,

millega tasustamise läbipaistvuse ja õiguskaitsemehhanismide kaudu tugevdatakse meeste ja naiste võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamist

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 157 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1)

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | ÜRO 18. detsembri 1979. aasta naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni, mille kõik liikmesriigid on ratifitseerinud, artiklis 11 sätestatakse, et kõigil konventsiooniosalistel tuleb võtta kõik asjakohased meetmed, et tagada muu hulgas õigus võrdsele tasustamisele, kaasa arvatud hüvitised, võrdsetele tingimustele võrdväärse töö puhul, samuti võrdsele kohtlemisele töö kvaliteedi hindamisel. |
| --- | --- |

(1)

ÜRO 18. detsembri 1979. aasta naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni, mille kõik liikmesriigid on ratifitseerinud, artiklis 11 sätestatakse, et kõigil konventsiooniosalistel tuleb võtta kõik asjakohased meetmed, et tagada muu hulgas õigus võrdsele tasustamisele, kaasa arvatud hüvitised, võrdsetele tingimustele võrdväärse töö puhul, samuti võrdsele kohtlemisele töö kvaliteedi hindamisel.

| (2) | Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 ja artikli 3 lõikes 3 on liidu ühe olulise väärtusena sätestatud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse tagamine. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 ja artikli 3 lõikes 3 on liidu ühe olulise väärtusena sätestatud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse tagamine.

| (3) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklites 8 ja 10 nõutakse, et liit seaks kõigis oma poliitikameetmetes ja tegevustes eesmärgiks meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamise ja võrdõiguslikkuse edendamise ning soo alusel diskrimineerimisega võitlemise. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklites 8 ja 10 nõutakse, et liit seaks kõigis oma poliitikameetmetes ja tegevustes eesmärgiks meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamise ja võrdõiguslikkuse edendamise ning soo alusel diskrimineerimisega võitlemise.

| (4) | ELi toimimise lepingu artikli 157 lõikes 1 kohustatakse liikmesriike tagama meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rakendamine. ELi toimimise lepingu artikli 157 lõikes 3 on sätestatud liidu kohustus võtta meetmeid, et tagada meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte, sealhulgas võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte (edaspidi „võrdse tasustamise põhimõte“) kohaldamine tööhõive ja elukutse küsimustes. |
| --- | --- |

(4)

ELi toimimise lepingu artikli 157 lõikes 1 kohustatakse liikmesriike tagama meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rakendamine. ELi toimimise lepingu artikli 157 lõikes 3 on sätestatud liidu kohustus võtta meetmeid, et tagada meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte, sealhulgas võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte (edaspidi „võrdse tasustamise põhimõte“) kohaldamine tööhõive ja elukutse küsimustes.

| (5) | Euroopa Liidu Kohus (edaspidi „Euroopa Kohus“) on otsustanud, et meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamisala ei saa piirduda diskrimineerimisega selle alusel, et isik on ühest või teisest soost (3). Pidades silmas selle põhimõtte eesmärki ja õiguste olemust, mida sellega üritatakse tagada, kohaldatakse seda põhimõtet ka soo korrigeerimisest tuleneva diskrimineerimise korral. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu Kohus (edaspidi „Euroopa Kohus“) on otsustanud, et meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamisala ei saa piirduda diskrimineerimisega selle alusel, et isik on ühest või teisest soost (3). Pidades silmas selle põhimõtte eesmärki ja õiguste olemust, mida sellega üritatakse tagada, kohaldatakse seda põhimõtet ka soo korrigeerimisest tuleneva diskrimineerimise korral.

| (6) | Mõnes liikmesriigis on praegu isikutel võimalik endale ametlikult registreerida kolmas sugu, mis on sageli neutraalne. Käesolev direktiiv ei mõjuta tööhõive ja töötasu küsimustes asjaomaseid riigisiseseid õigusnorme, millega selline tunnustamine jõustatakse. |
| --- | --- |

(6)

Mõnes liikmesriigis on praegu isikutel võimalik endale ametlikult registreerida kolmas sugu, mis on sageli neutraalne. Käesolev direktiiv ei mõjuta tööhõive ja töötasu küsimustes asjaomaseid riigisiseseid õigusnorme, millega selline tunnustamine jõustatakse.

| (7) | Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikkel 21 keelab igasuguse diskrimineerimise, muu hulgas soo tõttu. Harta artiklis 23 on sätestatud, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus tuleb tagada kõikides valdkondades, kaasa arvatud tööhõive, töö ja töötasu. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikkel 21 keelab igasuguse diskrimineerimise, muu hulgas soo tõttu. Harta artiklis 23 on sätestatud, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus tuleb tagada kõikides valdkondades, kaasa arvatud tööhõive, töö ja töötasu.

| (8) | Inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 23 on muu hulgas sätestatud, et igal inimesel on ilma igasuguse diskrimineerimiseta õigus võrdsele tasule võrdse töö eest, töö vabale valikule, õiglastele ja soodsatele töötingimustele ja õiglasele tasule, mis tagab inimväärse elatustaseme. |
| --- | --- |

(8)

Inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 23 on muu hulgas sätestatud, et igal inimesel on ilma igasuguse diskrimineerimiseta õigus võrdsele tasule võrdse töö eest, töö vabale valikule, õiglastele ja soodsatele töötingimustele ja õiglasele tasule, mis tagab inimväärse elatustaseme.

| (9) | Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühiselt välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete hulka kuuluvad naiste ja meeste võrdne kohtlemine ja võrdsed võimalused ning õigus võrdsele tasule võrdväärse töö eest. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühiselt välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete hulka kuuluvad naiste ja meeste võrdne kohtlemine ja võrdsed võimalused ning õigus võrdsele tasule võrdväärse töö eest.

| (10) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/54/EÜ (4) on sätestatud, et võrdse või võrdväärse töö puhul kõrvaldatakse otsene ja kaudne sooline diskrimineerimine töö tasustamise kõigis aspektides ja tingimustes. Kui töötasu määramiseks kasutatakse tööde klassifitseerimissüsteemi, peab see põhinema samadel sooneutraalsetel kriteeriumidel ning tuleb koostada nii, et igasugune sooline diskrimineerimine oleks välistatud. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/54/EÜ (4) on sätestatud, et võrdse või võrdväärse töö puhul kõrvaldatakse otsene ja kaudne sooline diskrimineerimine töö tasustamise kõigis aspektides ja tingimustes. Kui töötasu määramiseks kasutatakse tööde klassifitseerimissüsteemi, peab see põhinema samadel sooneutraalsetel kriteeriumidel ning tuleb koostada nii, et igasugune sooline diskrimineerimine oleks välistatud.

| (11) | 2020. aasta hinnangus direktiivi 2006/54/EÜ asjakohaste sätete kohta on märgitud, et võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamist takistavad tasustamissüsteemide vähene läbipaistvus, võrdväärse töö määratlusega seotud õiguskindlusetus ning diskrimineerimise ohvrite ees seisvad menetluslikud takistused. Töötajatel pole võrdset töötasu puudutavaks edukaks nõudeks vajalikku teavet, eelkõige teavet võrdset või võrdväärset tööd tegevate töötajate kategooriate töötasutasemete kohta. Hinnangus leiti, et suurem läbipaistvus aitaks ilmsiks tuua soolise kallutatuse ja ettevõtte või organisatsiooni diskrimineeriva töötasu struktuuri. Samuti võimaldaks see töötajatel, tööandjatel ja sotsiaalpartneritel võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada võrdse tasu saamise õiguse kohaldamine võrdse ja võrdväärse töö eest (edaspidi „võrdse tasu saamise õigus“). |
| --- | --- |

(11)

2020. aasta hinnangus direktiivi 2006/54/EÜ asjakohaste sätete kohta on märgitud, et võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamist takistavad tasustamissüsteemide vähene läbipaistvus, võrdväärse töö määratlusega seotud õiguskindlusetus ning diskrimineerimise ohvrite ees seisvad menetluslikud takistused. Töötajatel pole võrdset töötasu puudutavaks edukaks nõudeks vajalikku teavet, eelkõige teavet võrdset või võrdväärset tööd tegevate töötajate kategooriate töötasutasemete kohta. Hinnangus leiti, et suurem läbipaistvus aitaks ilmsiks tuua soolise kallutatuse ja ettevõtte või organisatsiooni diskrimineeriva töötasu struktuuri. Samuti võimaldaks see töötajatel, tööandjatel ja sotsiaalpartneritel võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada võrdse tasu saamise õiguse kohaldamine võrdse ja võrdväärse töö eest (edaspidi „võrdse tasu saamise õigus“).

| (12) | Pärast võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise kehtiva raamistiku põhjalikku hindamist ning laiaulatuslikku ja kaasavat konsultatsiooniprotsessi teatas komisjon oma 5. märtsi 2020. aasta teatises „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“, et esitab ettepaneku siduvate tasustamise läbipaistvuse meetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

(12)

Pärast võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise kehtiva raamistiku põhjalikku hindamist ning laiaulatuslikku ja kaasavat konsultatsiooniprotsessi teatas komisjon oma 5. märtsi 2020. aasta teatises „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“, et esitab ettepaneku siduvate tasustamise läbipaistvuse meetmete võtmiseks.

| (13) | COVID-19 pandeemia majanduslikel ja sotsiaalsetel tagajärgedel oli ebaproportsionaalselt negatiivne mõju naistele ja soolisele võrdõiguslikkusele ning töökohad kadusid märksa sagedamini madala töötasu ja naiste ülekaaluga sektorites. COVID-19 pandeemia tõi esile peamiselt naiste tehtava töö jätkuva strukturaalse alahindamise, kuid näitas samas eesliiniteenustes, nagu tervishoid, puhastusteenused, lastehoid, sotsiaalhooldus ning eakate ja teiste täiskasvanud ülalpeetavate hooldekodud, naiste töö suurt sotsiaal-majanduslikku väärtust, mis on teravas kontrastis selle vähese nähtavuse ja tunnustamisega. |
| --- | --- |

(13)

COVID-19 pandeemia majanduslikel ja sotsiaalsetel tagajärgedel oli ebaproportsionaalselt negatiivne mõju naistele ja soolisele võrdõiguslikkusele ning töökohad kadusid märksa sagedamini madala töötasu ja naiste ülekaaluga sektorites. COVID-19 pandeemia tõi esile peamiselt naiste tehtava töö jätkuva strukturaalse alahindamise, kuid näitas samas eesliiniteenustes, nagu tervishoid, puhastusteenused, lastehoid, sotsiaalhooldus ning eakate ja teiste täiskasvanud ülalpeetavate hooldekodud, naiste töö suurt sotsiaal-majanduslikku väärtust, mis on teravas kontrastis selle vähese nähtavuse ja tunnustamisega.

| (14) | COVID-19 pandeemia mõju suurendab seetõttu veelgi soolist ebavõrdsust ja soolist palgalõhet, välja arvatud juhul, kui majanduse taastamismeetmed on sootundlikud. Seega on veelgi pakilisem tegeleda võrdse või võrdväärse töö võrdse tasustamise küsimusega. Võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise tugevdamine edasiste meetmete abil on eriti oluline tagamaks, et ei seataks ohtu töötasuerinevuste käsitlemisel tehtud edusamme. |
| --- | --- |

(14)

COVID-19 pandeemia mõju suurendab seetõttu veelgi soolist ebavõrdsust ja soolist palgalõhet, välja arvatud juhul, kui majanduse taastamismeetmed on sootundlikud. Seega on veelgi pakilisem tegeleda võrdse või võrdväärse töö võrdse tasustamise küsimusega. Võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise tugevdamine edasiste meetmete abil on eriti oluline tagamaks, et ei seataks ohtu töötasuerinevuste käsitlemisel tehtud edusamme.

| (15) | Liidu sooline palgalõhe püsib, olles 2020. aastal 13 %, kusjuures erinevused liikmesriigiti on märkimisväärsed, ning viimase kümne aasta jooksul on see lõhe vaid minimaalselt vähenenud. Soolist palgalõhe põhjustavad mitmesugused tegurid, näiteks soolised stereotüübid, nn klaaslae ja kleepuva põranda püsimine, horisontaalne segregatsioon, sealhulgas naiste üleesindatus madala töötasuga teeninduskohtadel, ning hoolduskohustuste ebavõrdne jagamine. Lisaks on soolise palgalõhe osaliseks põhjuseks otsene või kaudne sooline palgadiskrimineerimine. Kõigi nende tegurite puhul on tegemist struktuursete takistustega, mis loovad keerulisi väljakutseid selle saavutamisel, et töökohad oleksid kvaliteetsed ning võrdne või võrdväärne töö oleks võrdselt tasustatud, ning neil on pikaajaline mõju, näiteks pensionilõhe ja vaesuse feminiseerumine. |
| --- | --- |

(15)

Liidu sooline palgalõhe püsib, olles 2020. aastal 13 %, kusjuures erinevused liikmesriigiti on märkimisväärsed, ning viimase kümne aasta jooksul on see lõhe vaid minimaalselt vähenenud. Soolist palgalõhe põhjustavad mitmesugused tegurid, näiteks soolised stereotüübid, nn klaaslae ja kleepuva põranda püsimine, horisontaalne segregatsioon, sealhulgas naiste üleesindatus madala töötasuga teeninduskohtadel, ning hoolduskohustuste ebavõrdne jagamine. Lisaks on soolise palgalõhe osaliseks põhjuseks otsene või kaudne sooline palgadiskrimineerimine. Kõigi nende tegurite puhul on tegemist struktuursete takistustega, mis loovad keerulisi väljakutseid selle saavutamisel, et töökohad oleksid kvaliteetsed ning võrdne või võrdväärne töö oleks võrdselt tasustatud, ning neil on pikaajaline mõju, näiteks pensionilõhe ja vaesuse feminiseerumine.

| (16) | Organisatsioonide töötasutasemete üldine läbipaistmatus lubab kesta olukorral, kus sooline palgadiskrimineerimine ja kallutatus võivad jääda märkamata või kahtluse korral raskesti tõestatavaks. Seetõttu on vaja siduvaid meetmeid, et parandada tasustamise läbipaistvust, julgustada organisatsioone vaatama läbi oma töötasustruktuurid, et tagada sama või võrdväärset tööd tegevatele naistele ja meestele võrdne tasu ning võimaldada diskrimineerimise ohvritel kasutada oma võrdse tasu saamise õigust. Selliseid siduvaid meetmeid tuleb täiendada sätetega, milles selgitatakse selliseid olemasolevaid õigusmõisteid nagu „töötasu“ ja „võrdväärne töö“, ning meetmetega, millega parandatakse õiguskaitsemehhanisme ja õiguskaitse kättesaadavust. |
| --- | --- |

(16)

Organisatsioonide töötasutasemete üldine läbipaistmatus lubab kesta olukorral, kus sooline palgadiskrimineerimine ja kallutatus võivad jääda märkamata või kahtluse korral raskesti tõestatavaks. Seetõttu on vaja siduvaid meetmeid, et parandada tasustamise läbipaistvust, julgustada organisatsioone vaatama läbi oma töötasustruktuurid, et tagada sama või võrdväärset tööd tegevatele naistele ja meestele võrdne tasu ning võimaldada diskrimineerimise ohvritel kasutada oma võrdse tasu saamise õigust. Selliseid siduvaid meetmeid tuleb täiendada sätetega, milles selgitatakse selliseid olemasolevaid õigusmõisteid nagu „töötasu“ ja „võrdväärne töö“, ning meetmetega, millega parandatakse õiguskaitsemehhanisme ja õiguskaitse kättesaadavust.

| (17) | Võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamist tuleks tõhustada otsese ja kaudse palgadiskrimineerimise kaotamisega. See ei takista tööandjaid maksmast sama või võrdväärset tööd tegevatele töötajatele erinevat tasu, kui see on põhjendatud objektiivsete, sooneutraalsete ja erapooletute kriteeriumidega, nagu töötulemused ja pädevus. |
| --- | --- |

(17)

Võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamist tuleks tõhustada otsese ja kaudse palgadiskrimineerimise kaotamisega. See ei takista tööandjaid maksmast sama või võrdväärset tööd tegevatele töötajatele erinevat tasu, kui see on põhjendatud objektiivsete, sooneutraalsete ja erapooletute kriteeriumidega, nagu töötulemused ja pädevus.

| (18) | Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada kõikide töötajate suhtes, kellel on tööleping või töösuhe liikmesriigis kehtiva õiguse, kollektiivlepingu või tava alusel, sealhulgas osalise tööajaga töötajate, tähtajalise lepinguga töötajate ja isikute suhtes, kellel on tööleping või töösuhe rendiagentuuriga, samuti juhtivatel ametikohtadel töötajate suhtes, võttes arvesse Euroopa Kohtu praktikat (5). Käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad koduabilised, nõudetöö tegijad, lühiajalises töösuhtes olevad töötajad, vautšeripõhise töö tegijad, platvormitöötajad, kaitstud töökohtadel töötajad ning praktikandid ja töökohapõhised õppijad, eeldusel et nad vastavad asjaomastele kriteeriumidele. Töösuhte olemasolu kindlakstegemisel tuleks juhinduda töö tegeliku tegemisega seotud faktilistest asjaoludest, mitte sellest, kuidas pooled suhet kirjeldavad. |
| --- | --- |

(18)

Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada kõikide töötajate suhtes, kellel on tööleping või töösuhe liikmesriigis kehtiva õiguse, kollektiivlepingu või tava alusel, sealhulgas osalise tööajaga töötajate, tähtajalise lepinguga töötajate ja isikute suhtes, kellel on tööleping või töösuhe rendiagentuuriga, samuti juhtivatel ametikohtadel töötajate suhtes, võttes arvesse Euroopa Kohtu praktikat (5). Käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad koduabilised, nõudetöö tegijad, lühiajalises töösuhtes olevad töötajad, vautšeripõhise töö tegijad, platvormitöötajad, kaitstud töökohtadel töötajad ning praktikandid ja töökohapõhised õppijad, eeldusel et nad vastavad asjaomastele kriteeriumidele. Töösuhte olemasolu kindlakstegemisel tuleks juhinduda töö tegeliku tegemisega seotud faktilistest asjaoludest, mitte sellest, kuidas pooled suhet kirjeldavad.

| (19) | Palgadiskrimineerimise kaotamise oluline element on töötasude läbipaistvus enne tööle asumist. Seetõttu tuleks käesolevat direktiivi kohaldada ka töökohale kandideerijate suhtes. |
| --- | --- |

(19)

Palgadiskrimineerimise kaotamise oluline element on töötasude läbipaistvus enne tööle asumist. Seetõttu tuleks käesolevat direktiivi kohaldada ka töökohale kandideerijate suhtes.

| (20) | Selleks et kõrvaldada takistused, mis ei lase soolise palgadiskrimineerimise ohvritel kasutada oma õigust saada võrdset tasu, ning selleks, et juhendada tööandjaid kõnealuse õiguse järgimisel, tuleks kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga selgitada võrdse või võrdväärse töö võrdse tasustamisega seotud põhimõisteid, nagu „töötasu“ ja „võrdväärne töö“. See peaks hõlbustama nende mõistete kohaldamist, eelkõige mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et kõrvaldada takistused, mis ei lase soolise palgadiskrimineerimise ohvritel kasutada oma õigust saada võrdset tasu, ning selleks, et juhendada tööandjaid kõnealuse õiguse järgimisel, tuleks kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga selgitada võrdse või võrdväärse töö võrdse tasustamisega seotud põhimõisteid, nagu „töötasu“ ja „võrdväärne töö“. See peaks hõlbustama nende mõistete kohaldamist, eelkõige mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks.

| (21) | Võrdse tasustamise põhimõtet tuleks järgida nii töötasu kui ka muu tasumooduste puhul, olgu see siis rahas või loonustasuna, mida töötajad tööandjalt oma töö eest otseselt või kaudselt saavad. Kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga (6) peaks mõiste „töötasu“ hõlmama mitte ainult töötasu, vaid ka lisa- või muutuvtasusid. Lisa- või muutuvtasude all tuleks arvesse võtta kõiki hüvitisi, mis lisanduvad tavalisele põhi- või miinimumtöötasule, mida töötaja saab otseselt või kaudselt kas rahas või loonustasuna. Lisa- või muutuvtasude hulka võivad muu hulgas kuuluda boonused, ületunnitöö hüvitamine, reisivõimalused, eluasemetoetus ja toiduraha, koolitushüvitis, töölt vabastamise korral makstavad hüvitised, seadusjärgne haigushüvitis, seadusega ette nähtud hüvitis ja tööandjapensionid. Mõiste „töötasu“ peaks hõlmama kõiki igas liikmesriigis seadusega, kollektiivlepingutega ja/või kehtiva tavaga ette nähtud tasuelemente. |
| --- | --- |

(21)

Võrdse tasustamise põhimõtet tuleks järgida nii töötasu kui ka muu tasumooduste puhul, olgu see siis rahas või loonustasuna, mida töötajad tööandjalt oma töö eest otseselt või kaudselt saavad. Kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga (6) peaks mõiste „töötasu“ hõlmama mitte ainult töötasu, vaid ka lisa- või muutuvtasusid. Lisa- või muutuvtasude all tuleks arvesse võtta kõiki hüvitisi, mis lisanduvad tavalisele põhi- või miinimumtöötasule, mida töötaja saab otseselt või kaudselt kas rahas või loonustasuna. Lisa- või muutuvtasude hulka võivad muu hulgas kuuluda boonused, ületunnitöö hüvitamine, reisivõimalused, eluasemetoetus ja toiduraha, koolitushüvitis, töölt vabastamise korral makstavad hüvitised, seadusjärgne haigushüvitis, seadusega ette nähtud hüvitis ja tööandjapensionid. Mõiste „töötasu“ peaks hõlmama kõiki igas liikmesriigis seadusega, kollektiivlepingutega ja/või kehtiva tavaga ette nähtud tasuelemente.

| (22) | Selleks et tagada käesoleva direktiiviga nõutava teabe ühetaoline esitamine, tuleks töötasutasemeid väljendada aastase brutotöötasu ja sellele vastava brutotunnitasuna. Peaks olema võimalik võtta töötasutasemete arvutamisel aluseks töötaja kohta kindlaks määratud tegelik töötasu, olenemata sellest, kas see määratakse kindlaks aasta, kuu või tunni kohta või muul viisil. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et tagada käesoleva direktiiviga nõutava teabe ühetaoline esitamine, tuleks töötasutasemeid väljendada aastase brutotöötasu ja sellele vastava brutotunnitasuna. Peaks olema võimalik võtta töötasutasemete arvutamisel aluseks töötaja kohta kindlaks määratud tegelik töötasu, olenemata sellest, kas see määratakse kindlaks aasta, kuu või tunni kohta või muul viisil.

| (23) | Liikmesriigid ei peaks olema kohustatud looma käesoleva direktiivi kohaldamiseks uusi asutusi. Neil peaks olema võimalik anda käesolevast direktiivist tulenevad ülesanded olemasolevatele asutustele, sealhulgas sotsiaalpartneritele, kooskõlas liikmesriigi õiguse ja/või tavaga, tingimusel, et liikmesriigid täidavad käesolevas direktiivis sätestatud kohustusi. |
| --- | --- |

(23)

Liikmesriigid ei peaks olema kohustatud looma käesoleva direktiivi kohaldamiseks uusi asutusi. Neil peaks olema võimalik anda käesolevast direktiivist tulenevad ülesanded olemasolevatele asutustele, sealhulgas sotsiaalpartneritele, kooskõlas liikmesriigi õiguse ja/või tavaga, tingimusel, et liikmesriigid täidavad käesolevas direktiivis sätestatud kohustusi.

| (24) | Töötajate kaitseks ja selleks, et tegeleda nende ohvristamise hirmuga võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamisel, peaks neil olema võimalik olla esindaja poolt esindatud. Selleks võivad olla ametiühingud või muud töötajate esindajad. Kui töötajate esindajaid ei ole, peaks töötajatel olema võimalik olla esindatud enda valitud esindaja poolt. Liikmesriikidel peaks olema võimalik võtta arvesse nende riiklikke olusid ja töötajate esindamisega seotud erinevaid rolle. |
| --- | --- |

(24)

Töötajate kaitseks ja selleks, et tegeleda nende ohvristamise hirmuga võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamisel, peaks neil olema võimalik olla esindaja poolt esindatud. Selleks võivad olla ametiühingud või muud töötajate esindajad. Kui töötajate esindajaid ei ole, peaks töötajatel olema võimalik olla esindatud enda valitud esindaja poolt. Liikmesriikidel peaks olema võimalik võtta arvesse nende riiklikke olusid ja töötajate esindamisega seotud erinevaid rolle.

| (25) | ELi toimimise lepingu artiklis 10 on sätestatud, et oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel püüab liit võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. Direktiivi 2006/54/EÜ artiklis 4 on sätestatud, et otsene ja kaudne sooline diskrimineerimine tuleb töötasu kontekstis välistada. Soolisel palgadiskrimineerimisel, mille puhul mängib otsustavat rolli ohvri sugu, võib tegelikkuses olla palju erinevaid vorme. Selles võivad olla põimunud diskrimineerimise või ebavõrdsuse eri tegurid, kui töötaja kuulub ühte või mitmesse rühma, mis on kaitstud ühelt poolt soo alusel diskrimineerimise ning teiselt poolt rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise eest, mille eest kaitsevad nõukogu direktiivid 2000/43/EÜ (7) või 2000/78/EÜ (8). Sellise intersektsionaalse diskrimineerimisega võivad kokku puutuda sellised rühmad nagu puudega naised, erinevat rassilist ja etnilist päritolu, sealhulgas roma naised, ning noored või eakad naised. Käesolevas direktiivis tuleks seetõttu selgitada, et soolise palgadiskrimineerimise kontekstis peaks olema võimalik võtta sellist kombinatsiooni arvesse, kõrvaldades sellega igasugused kahtlused, mis võivad sellega seoses kehtiva õigusraamistiku alusel tekkida, ning võimaldades kohtutel, võrdõiguslikkust edendavatel asutustel ja muudel pädevatel asutustel võtta eelkõige sisulistel ja menetluslikel põhjustel nõuetekohaselt arvesse mis tahes ebasoodsat olukorda, mis tuleneb intersektsionaalsest diskrimineerimisest, sealhulgas selleks, et tunnistada diskrimineerimise olemasolu, otsustada asjakohase võrdlusisiku üle, hinnata proportsionaalsust ning vajaduse korral määrata kindlaks hüvitise või karistuste suurus.
  Soolise palgalõhe mõistmiseks ja käsitlemiseks on oluline intersektsionaalne lähenemisviis. See selgitus ei tohiks muuta tööandjate kohustuste ulatust seoses käesoleva direktiivi kohaste tasustamise läbipaistvuse meetmetega. Eelkõige ei tohiks tööandjatelt nõuda andmete kogumist muude kaitstavate tunnuste kui soo kohta. |
| --- | --- |

(25)

ELi toimimise lepingu artiklis 10 on sätestatud, et oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel püüab liit võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. Direktiivi 2006/54/EÜ artiklis 4 on sätestatud, et otsene ja kaudne sooline diskrimineerimine tuleb töötasu kontekstis välistada. Soolisel palgadiskrimineerimisel, mille puhul mängib otsustavat rolli ohvri sugu, võib tegelikkuses olla palju erinevaid vorme. Selles võivad olla põimunud diskrimineerimise või ebavõrdsuse eri tegurid, kui töötaja kuulub ühte või mitmesse rühma, mis on kaitstud ühelt poolt soo alusel diskrimineerimise ning teiselt poolt rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise eest, mille eest kaitsevad nõukogu direktiivid 2000/43/EÜ (7) või 2000/78/EÜ (8). Sellise intersektsionaalse diskrimineerimisega võivad kokku puutuda sellised rühmad nagu puudega naised, erinevat rassilist ja etnilist päritolu, sealhulgas roma naised, ning noored või eakad naised. Käesolevas direktiivis tuleks seetõttu selgitada, et soolise palgadiskrimineerimise kontekstis peaks olema võimalik võtta sellist kombinatsiooni arvesse, kõrvaldades sellega igasugused kahtlused, mis võivad sellega seoses kehtiva õigusraamistiku alusel tekkida, ning võimaldades kohtutel, võrdõiguslikkust edendavatel asutustel ja muudel pädevatel asutustel võtta eelkõige sisulistel ja menetluslikel põhjustel nõuetekohaselt arvesse mis tahes ebasoodsat olukorda, mis tuleneb intersektsionaalsest diskrimineerimisest, sealhulgas selleks, et tunnistada diskrimineerimise olemasolu, otsustada asjakohase võrdlusisiku üle, hinnata proportsionaalsust ning vajaduse korral määrata kindlaks hüvitise või karistuste suurus.

Soolise palgalõhe mõistmiseks ja käsitlemiseks on oluline intersektsionaalne lähenemisviis. See selgitus ei tohiks muuta tööandjate kohustuste ulatust seoses käesoleva direktiivi kohaste tasustamise läbipaistvuse meetmetega. Eelkõige ei tohiks tööandjatelt nõuda andmete kogumist muude kaitstavate tunnuste kui soo kohta.

| (26) | Selleks et järgida võrdse tasu saamise õigust, peavad tööandjatel olema kehtestatud töötasustruktuurid, mis tagavad, et sama või võrdväärset tööd tegevate töötajate vahel ei ole soolisi töötasu erinevusi, mis ei ole põhjendatud objektiivsete ja sooneutraalsete teguritega. Selliste töötasustruktuuride abil peaks olema võimalik võrrelda erinevate tööde väärtust samas organisatsioonistruktuuris. Töötasustruktuuride puhul peaks olema võimalik võtta aluseks olemasolevad liidu suunised sooneutraalsete töökohtade hindamis- ja klassifitseerimissüsteemide kohta või näitajad või sooneutraalsed mudelid. Vastavalt Euroopa Kohtu praktikale tuleks töö väärtust hinnata ja võrrelda objektiivsete kriteeriumide alusel, mis hõlmavad kutsealaseid kvalifikatsiooni-, haridus- ja koolitusnõudeid, oskusi, jõupingutusi, vastutust ja töötingimusi, olenemata erinevustest töökorralduses. Võrdväärse töö mõiste kohaldamise lihtsustamiseks, eelkõige mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, peaksid kasutatavad objektiivsed kriteeriumid hõlmama nelja tegurit: oskused, jõupingutused, vastutus ja töötingimused. Olemasolevate liidu suuniste kohaselt on need tegurid olulised ja piisavad, et hinnata organisatsioonis täidetavaid ülesandeid, olenemata sellest, millisesse majandussektorisse organisatsioon kuulub.
  Kuna kõik tegurid ei ole konkreetse ametikoha puhul võrdselt asjakohased, peaks tööandja kaaluma kõiki nelja tegurit sõltuvalt nende kriteeriumide asjakohasusest konkreetse töö või ametikoha puhul. Samuti võib võtta arvesse lisakriteeriume, kui need on asjakohased ja põhjendatud. Komisjonil peaks olema võimalik olemasolevaid liidu suuniseid asjakohasel juhul ajakohastada, konsulteerides Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga (EIGE). |
| --- | --- |

(26)

Selleks et järgida võrdse tasu saamise õigust, peavad tööandjatel olema kehtestatud töötasustruktuurid, mis tagavad, et sama või võrdväärset tööd tegevate töötajate vahel ei ole soolisi töötasu erinevusi, mis ei ole põhjendatud objektiivsete ja sooneutraalsete teguritega. Selliste töötasustruktuuride abil peaks olema võimalik võrrelda erinevate tööde väärtust samas organisatsioonistruktuuris. Töötasustruktuuride puhul peaks olema võimalik võtta aluseks olemasolevad liidu suunised sooneutraalsete töökohtade hindamis- ja klassifitseerimissüsteemide kohta või näitajad või sooneutraalsed mudelid. Vastavalt Euroopa Kohtu praktikale tuleks töö väärtust hinnata ja võrrelda objektiivsete kriteeriumide alusel, mis hõlmavad kutsealaseid kvalifikatsiooni-, haridus- ja koolitusnõudeid, oskusi, jõupingutusi, vastutust ja töötingimusi, olenemata erinevustest töökorralduses. Võrdväärse töö mõiste kohaldamise lihtsustamiseks, eelkõige mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, peaksid kasutatavad objektiivsed kriteeriumid hõlmama nelja tegurit: oskused, jõupingutused, vastutus ja töötingimused. Olemasolevate liidu suuniste kohaselt on need tegurid olulised ja piisavad, et hinnata organisatsioonis täidetavaid ülesandeid, olenemata sellest, millisesse majandussektorisse organisatsioon kuulub.

Kuna kõik tegurid ei ole konkreetse ametikoha puhul võrdselt asjakohased, peaks tööandja kaaluma kõiki nelja tegurit sõltuvalt nende kriteeriumide asjakohasusest konkreetse töö või ametikoha puhul. Samuti võib võtta arvesse lisakriteeriume, kui need on asjakohased ja põhjendatud. Komisjonil peaks olema võimalik olemasolevaid liidu suuniseid asjakohasel juhul ajakohastada, konsulteerides Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga (EIGE).

| (27) | Riiklikud töötasukujunduse süsteemid on erinevad ning võivad põhineda kollektiivlepingutel ja/või tööandja otsustatud elementidel. Käesolev direktiiv ei mõjuta erinevaid riiklikke töötasukujunduse süsteeme. |
| --- | --- |

(27)

Riiklikud töötasukujunduse süsteemid on erinevad ning võivad põhineda kollektiivlepingutel ja/või tööandja otsustatud elementidel. Käesolev direktiiv ei mõjuta erinevaid riiklikke töötasukujunduse süsteeme.

| (28) | Selle kindlaks määramisel, kas tööd saab pidada võrdväärseks, on oluline parameeter sobiva võrdlusisiku kindlakstegemine. See võimaldab töötajatel tõendada, et neid koheldi ebasoodsamalt kui võrdlusisikuks olevat teisest soost töötajat, kes teeb võrdset või võrdväärset tööd. Tuginedes direktiivis 2006/54/EÜ sätestatud otsese ja kaudse diskrimineerimise määratlusega kaasnevatele arengusuundadele, tuleks olukordades, kus reaalset võrdlusisikut ei ole olemas, lubada kasutada hüpoteetilist võrdlusisikut, mis võimaldab töötajatel tõendada, et neid ei ole koheldud samal viisil kui teist sugu esindavat hüpoteetilist võrdlusisikut. See kõrvaldaks võimalike soopõhise palgadiskrimineerimise ohvrite teelt olulise takistuse, eelkõige sooliselt väga segregeeritud tööturgudel, kus vastassoost võrdlusisiku leidmise nõue muudab võrdse töötasuga seotud nõude esitamise pea võimatuks.
  Lisaks ei tohiks töötajaid takistada tuginemast muudele asjaoludele, mille põhjal võib eeldada väidetavat diskrimineerimist, näiteks statistikale või muule kättesaadavale teabele. See võimaldaks tulemuslikumalt tegeleda sooliste töötasuerinevustega sooliselt segregeeritud sektorites ja kutsealadel, eelkõige seal, kus naised on ülekaalus, näiteks hooldussektoris. |
| --- | --- |

(28)

Selle kindlaks määramisel, kas tööd saab pidada võrdväärseks, on oluline parameeter sobiva võrdlusisiku kindlakstegemine. See võimaldab töötajatel tõendada, et neid koheldi ebasoodsamalt kui võrdlusisikuks olevat teisest soost töötajat, kes teeb võrdset või võrdväärset tööd. Tuginedes direktiivis 2006/54/EÜ sätestatud otsese ja kaudse diskrimineerimise määratlusega kaasnevatele arengusuundadele, tuleks olukordades, kus reaalset võrdlusisikut ei ole olemas, lubada kasutada hüpoteetilist võrdlusisikut, mis võimaldab töötajatel tõendada, et neid ei ole koheldud samal viisil kui teist sugu esindavat hüpoteetilist võrdlusisikut. See kõrvaldaks võimalike soopõhise palgadiskrimineerimise ohvrite teelt olulise takistuse, eelkõige sooliselt väga segregeeritud tööturgudel, kus vastassoost võrdlusisiku leidmise nõue muudab võrdse töötasuga seotud nõude esitamise pea võimatuks.

Lisaks ei tohiks töötajaid takistada tuginemast muudele asjaoludele, mille põhjal võib eeldada väidetavat diskrimineerimist, näiteks statistikale või muule kättesaadavale teabele. See võimaldaks tulemuslikumalt tegeleda sooliste töötasuerinevustega sooliselt segregeeritud sektorites ja kutsealadel, eelkõige seal, kus naised on ülekaalus, näiteks hooldussektoris.

| (29) | Euroopa Kohus on selgitanud, et selle hindamiseks, kas töötajad on võrreldavas olukorras, ei pea võrdlus tingimata piirduma olukordadega, kus mehed ja naised töötavad sama tööandja juures (9). Töötajad võivad olla võrreldavas olukorras isegi siis, kui nad ei tööta sama tööandja juures, ent kui tasustamistingimused on pärit ühest ja samast allikast ning kui need tingimused on võrdsed ja võrreldavad. See võib olla nii juhul, kui asjaomased tasustamistingimused põhinevad õigusnormidel või lepingutel, mis reguleerivad mitme tööandja kohaldatavaid tasustamistingimusi, või kui sellised tingimused on kehtestatud keskselt rohkem kui ühe organisatsiooni või ettevõtte jaoks valdusettevõttes või konglomeraadis. Lisaks selgitas Euroopa Kohus, et võrdlus ei piirdu hagejaga samal ajal töötavate töötajatega (10). Samuti tuleks tegeliku hindamise käigus mõista, et töötasuerinevus võib olla seletatav teguritega, mis ei ole seotud sooga. |
| --- | --- |

(29)

Euroopa Kohus on selgitanud, et selle hindamiseks, kas töötajad on võrreldavas olukorras, ei pea võrdlus tingimata piirduma olukordadega, kus mehed ja naised töötavad sama tööandja juures (9). Töötajad võivad olla võrreldavas olukorras isegi siis, kui nad ei tööta sama tööandja juures, ent kui tasustamistingimused on pärit ühest ja samast allikast ning kui need tingimused on võrdsed ja võrreldavad. See võib olla nii juhul, kui asjaomased tasustamistingimused põhinevad õigusnormidel või lepingutel, mis reguleerivad mitme tööandja kohaldatavaid tasustamistingimusi, või kui sellised tingimused on kehtestatud keskselt rohkem kui ühe organisatsiooni või ettevõtte jaoks valdusettevõttes või konglomeraadis. Lisaks selgitas Euroopa Kohus, et võrdlus ei piirdu hagejaga samal ajal töötavate töötajatega (10). Samuti tuleks tegeliku hindamise käigus mõista, et töötasuerinevus võib olla seletatav teguritega, mis ei ole seotud sooga.

| (30) | Liikmesriigid peaksid tagama, et koolitus ning konkreetsed vahendid ja meetodid oleksid kättesaadavad, et toetada ja suunata tööandjaid võrdväärse töö hindamisel. See peaks hõlbustama kõnealuse mõiste kohaldamist, eelkõige mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks. Võttes arvesse liikmesriigi õigust, kollektiivlepinguid ja/või tavasid, peaks liikmesriikidel olema võimalik teha konkreetsete vahendite ja meetodite väljatöötamine ülesandeks sotsiaalpartneritele või töötada need välja nendega koostöös või pärast nendega konsulteerimist. |
| --- | --- |

(30)

Liikmesriigid peaksid tagama, et koolitus ning konkreetsed vahendid ja meetodid oleksid kättesaadavad, et toetada ja suunata tööandjaid võrdväärse töö hindamisel. See peaks hõlbustama kõnealuse mõiste kohaldamist, eelkõige mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks. Võttes arvesse liikmesriigi õigust, kollektiivlepinguid ja/või tavasid, peaks liikmesriikidel olema võimalik teha konkreetsete vahendite ja meetodite väljatöötamine ülesandeks sotsiaalpartneritele või töötada need välja nendega koostöös või pärast nendega konsulteerimist.

| (31) | Kui töökohtade klassifitseerimis- ja hindamissüsteeme ei kasutata sooneutraalsel viisil, võivad need viia soolise palgadiskrimineerimiseni, eriti kui neis eeldatakse traditsioonilisi soolisi stereotüüpe. Sellisel juhul suurendavad ja kinnistavad need palgalõhet, sest töökohti, mida seostatakse valdavalt meeste või naistega, hinnatakse erinevalt, ehkki tehtud töö on võrdväärne. Kui kasutatakse sooneutraalseid töökohtade hindamis- ja klassifitseerimissüsteeme, aitavad need tulemuslikult kehtestada läbipaistva tasustamissüsteemi ning neil on oluline roll selle tagamisel, et otsene või kaudne sooline diskrimineerimine oleks välistatud. Nende abil avastatakse kaudne palgadiskrimineerimine, mis on seotud tavaliselt naiste tehtavate tööde alahindamisega. Nendes süsteemides mõõdetakse ja võrreldakse töid, mille sisu on küll erinev, kuid mis on võrdväärsed, ning seeläbi toetatakse võrdse tasustamise põhimõtet. |
| --- | --- |

(31)

Kui töökohtade klassifitseerimis- ja hindamissüsteeme ei kasutata sooneutraalsel viisil, võivad need viia soolise palgadiskrimineerimiseni, eriti kui neis eeldatakse traditsioonilisi soolisi stereotüüpe. Sellisel juhul suurendavad ja kinnistavad need palgalõhet, sest töökohti, mida seostatakse valdavalt meeste või naistega, hinnatakse erinevalt, ehkki tehtud töö on võrdväärne. Kui kasutatakse sooneutraalseid töökohtade hindamis- ja klassifitseerimissüsteeme, aitavad need tulemuslikult kehtestada läbipaistva tasustamissüsteemi ning neil on oluline roll selle tagamisel, et otsene või kaudne sooline diskrimineerimine oleks välistatud. Nende abil avastatakse kaudne palgadiskrimineerimine, mis on seotud tavaliselt naiste tehtavate tööde alahindamisega. Nendes süsteemides mõõdetakse ja võrreldakse töid, mille sisu on küll erinev, kuid mis on võrdväärsed, ning seeläbi toetatakse võrdse tasustamise põhimõtet.

| (32) | Teabe puudumine pakutava töökoha töötasuvahemiku kohta tekitab teabe asümmeetria, mis nõrgendab töökohale kandideerijate läbirääkimispositsiooni. Läbipaistvuse tagamine peaks võimaldama tulevastel töötajatel teha teadliku otsuse eeldatava töötasu kohta, piiramata seejuures mingil viisil tööandja või töötaja läbirääkimispositsiooni töötasuläbirääkimistel ka väljaspool osutatud vahemikku. Läbipaistvus tagaks samuti töötasukujunduse selge, sooliselt kallutamata aluse ning takistaks oskuste ja kogemustega võrreldes madalama töötasu maksmist. Läbipaistvus käsitleks ka intersektsionaalset diskrimineerimist, mille puhul läbipaistmatu töötasukujundus võimaldab diskrimineerimist mitmel alusel. Tööle kandideerijad peaksid enne töövestlust või muul viisil enne töölepingu sõlmimist saama teavet algtöötasu või selle vahemiku kohta sellisel viisil, mis tagaks teadlikud ja läbipaistvad läbirääkimised töötasu üle, näiteks peaks see teave sisalduma avaldatud töökuulutuses. Teavet võiks anda tööandja või mõni muu isik, näiteks sotsiaalpartnerid. |
| --- | --- |

(32)

Teabe puudumine pakutava töökoha töötasuvahemiku kohta tekitab teabe asümmeetria, mis nõrgendab töökohale kandideerijate läbirääkimispositsiooni. Läbipaistvuse tagamine peaks võimaldama tulevastel töötajatel teha teadliku otsuse eeldatava töötasu kohta, piiramata seejuures mingil viisil tööandja või töötaja läbirääkimispositsiooni töötasuläbirääkimistel ka väljaspool osutatud vahemikku. Läbipaistvus tagaks samuti töötasukujunduse selge, sooliselt kallutamata aluse ning takistaks oskuste ja kogemustega võrreldes madalama töötasu maksmist. Läbipaistvus käsitleks ka intersektsionaalset diskrimineerimist, mille puhul läbipaistmatu töötasukujundus võimaldab diskrimineerimist mitmel alusel. Tööle kandideerijad peaksid enne töövestlust või muul viisil enne töölepingu sõlmimist saama teavet algtöötasu või selle vahemiku kohta sellisel viisil, mis tagaks teadlikud ja läbipaistvad läbirääkimised töötasu üle, näiteks peaks see teave sisalduma avaldatud töökuulutuses. Teavet võiks anda tööandja või mõni muu isik, näiteks sotsiaalpartnerid.

| (33) | Selleks et kaotada järk-järgult sooline palgalõhe, mis mõjutab individuaalseid töötajaid, peaksid tööandjad tagama, et töökuulutused ja ametinimetused on sooneutraalsed ning värbamisprotsess toimub mittediskrimineerival viisil, et mitte kahjustada võrdse tasu saamise õigust. Tööandjatel ei tohiks olla lubatud küsida ja nad ei peaks püüdma proaktiivselt saada tööle kandideerijalt teavet tema praeguse või varasema töötasu kohta. |
| --- | --- |

(33)

Selleks et kaotada järk-järgult sooline palgalõhe, mis mõjutab individuaalseid töötajaid, peaksid tööandjad tagama, et töökuulutused ja ametinimetused on sooneutraalsed ning värbamisprotsess toimub mittediskrimineerival viisil, et mitte kahjustada võrdse tasu saamise õigust. Tööandjatel ei tohiks olla lubatud küsida ja nad ei peaks püüdma proaktiivselt saada tööle kandideerijalt teavet tema praeguse või varasema töötasu kohta.

| (34) | Tasustamise läbipaistvuse meetmed peaksid kaitsma töötajate võrdse tasu saamise õigust, samal ajal piirates võimalikult suures ulatuses tööandjate halduskulusid ja koormust, pöörates erilist tähelepanu mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Asjakohasel juhul tuleks meetmeid kohandada vastavalt tööandja suurusele, võttes arvesse tema töötajate arvu. Tööandja juures töötavate töötajate arvu määratlemisel, mida kohaldatakse kriteeriumina selle kindlaks määramisel, kas tööandja suhtes kehtib käesolevas direktiivis osutatud töötasuaruandluse kohustus, võetakse arvesse komisjoni soovitust 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kohta (11). |
| --- | --- |

(34)

Tasustamise läbipaistvuse meetmed peaksid kaitsma töötajate võrdse tasu saamise õigust, samal ajal piirates võimalikult suures ulatuses tööandjate halduskulusid ja koormust, pöörates erilist tähelepanu mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Asjakohasel juhul tuleks meetmeid kohandada vastavalt tööandja suurusele, võttes arvesse tema töötajate arvu. Tööandja juures töötavate töötajate arvu määratlemisel, mida kohaldatakse kriteeriumina selle kindlaks määramisel, kas tööandja suhtes kehtib käesolevas direktiivis osutatud töötasuaruandluse kohustus, võetakse arvesse komisjoni soovitust 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kohta (11).

| (35) | Tööandjad peaksid tegema töötajatele kättesaadavaks kriteeriumid, mida kasutatakse töötasutasemete ja töötasutõusu kindlaksmääramiseks. Töötasutõus viitab sellele, kuidas töötaja liigub kõrgemale töötasutasemele. Töötasutõusuga seotud kriteeriumid võivad olla muu hulgas individuaalsed tulemused, oskuste arendamine ja staaž. Selle kohustuse rakendamisel peaksid liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu mikro- ja väikeettevõtjate liigse halduskoormuse vältimisele. Samuti peaks liikmesriikidel olema võimalik näha leevendusmeetmena ette valmis vormid, et toetada mikro- ja väikeettevõtjaid selle kohustuse täitmisel. Liikmesriigid peaksid saama vabastada mikro- ja väikeettevõtjatest tööandjad töötasutõusuga seotud kohustusest, näiteks lubades neil teha töötasutõusu kriteeriumid kättesaadavaks töötajate taotluse korral. |
| --- | --- |

(35)

Tööandjad peaksid tegema töötajatele kättesaadavaks kriteeriumid, mida kasutatakse töötasutasemete ja töötasutõusu kindlaksmääramiseks. Töötasutõus viitab sellele, kuidas töötaja liigub kõrgemale töötasutasemele. Töötasutõusuga seotud kriteeriumid võivad olla muu hulgas individuaalsed tulemused, oskuste arendamine ja staaž. Selle kohustuse rakendamisel peaksid liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu mikro- ja väikeettevõtjate liigse halduskoormuse vältimisele. Samuti peaks liikmesriikidel olema võimalik näha leevendusmeetmena ette valmis vormid, et toetada mikro- ja väikeettevõtjaid selle kohustuse täitmisel. Liikmesriigid peaksid saama vabastada mikro- ja väikeettevõtjatest tööandjad töötasutõusuga seotud kohustusest, näiteks lubades neil teha töötasutõusu kriteeriumid kättesaadavaks töötajate taotluse korral.

| (36) | Kõigil töötajatel peaks olema õigus saada taotluse korral teavet enda individuaalse töötasutaseme ning sama või võrdväärset tööd tegevate töötajate kategooria keskmiste töötasutasemete kohta sugude lõikes. Samuti peaks neil olema võimalus saada teavet töötajate esindajate või võrdõiguslikkust edendava asutuse kaudu. Tööandjad peaksid igal aastal teavitama töötajaid sellest õigusest, samuti sellest, mida töötajad peavad tegema, et seda õigust kasutada. Tööandjad võivad ka omal algatusel otsustada sellist teavet anda, ilma et töötajatel oleks vaja seda nõuda. |
| --- | --- |

(36)

Kõigil töötajatel peaks olema õigus saada taotluse korral teavet enda individuaalse töötasutaseme ning sama või võrdväärset tööd tegevate töötajate kategooria keskmiste töötasutasemete kohta sugude lõikes. Samuti peaks neil olema võimalus saada teavet töötajate esindajate või võrdõiguslikkust edendava asutuse kaudu. Tööandjad peaksid igal aastal teavitama töötajaid sellest õigusest, samuti sellest, mida töötajad peavad tegema, et seda õigust kasutada. Tööandjad võivad ka omal algatusel otsustada sellist teavet anda, ilma et töötajatel oleks vaja seda nõuda.

| (37) | Käesolev direktiiv peaks tagama, et puudega inimestel oleks piisav juurdepääs teabele, mida tööle kandideerijatele ja töötajatele selle direktiivi alusel antakse. See teave tuleks kõnealustele inimestele esitada, võttes arvesse nende konkreetset puuet, sellises abi ja toetuse formaadis ja asjakohases vormis, mis tagab nende juurdepääsu teabele ja teabest arusaamise. See võiks hõlmata neile mõistetava teabe esitamist arusaadaval viisil, kasutades piisava suurusega kirjatüüpi, piisavat kontrastsust või muud nende puude liigile kohandatud formaati. Asjakohasel juhul kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2102 (12). |
| --- | --- |

(37)

Käesolev direktiiv peaks tagama, et puudega inimestel oleks piisav juurdepääs teabele, mida tööle kandideerijatele ja töötajatele selle direktiivi alusel antakse. See teave tuleks kõnealustele inimestele esitada, võttes arvesse nende konkreetset puuet, sellises abi ja toetuse formaadis ja asjakohases vormis, mis tagab nende juurdepääsu teabele ja teabest arusaamise. See võiks hõlmata neile mõistetava teabe esitamist arusaadaval viisil, kasutades piisava suurusega kirjatüüpi, piisavat kontrastsust või muud nende puude liigile kohandatud formaati. Asjakohasel juhul kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2102 (12).

| (38) | Tööandjad, kellel on vähemalt 100 töötajat, peaksid töötasu kohta korrapäraselt aru andma, nagu on sätestatud käesolevas direktiivis. Liikmesriikide järelevalveasutused peaksid selle teabe sobival ja läbipaistval viisil avaldama. Tööandjad võivad need aruanded avaldada oma veebisaidil või teha need üldsusele muul viisil kättesaadavaks, näiteks lisades oma tegevusaruandes sisalduva teabe kohaldataval juhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (13) alusel koostatavasse tegevusaruandesse. Tööandjad, kelle suhtes nimetatud direktiivi kohaldatakse, võivad otsustada anda tegevusaruandes töötasu kohta aru koos muude töötajaid puudutavate küsimustega. Töötajate tasustamise läbipaistvuse maksimeerimiseks võivad liikmesriigid suurendada aruannete esitamise sagedust või teha korrapärase töötasuaruandluse kohustuslikuks ka tööandjatele, kellel on vähem kui 100 töötajat. |
| --- | --- |

(38)

Tööandjad, kellel on vähemalt 100 töötajat, peaksid töötasu kohta korrapäraselt aru andma, nagu on sätestatud käesolevas direktiivis. Liikmesriikide järelevalveasutused peaksid selle teabe sobival ja läbipaistval viisil avaldama. Tööandjad võivad need aruanded avaldada oma veebisaidil või teha need üldsusele muul viisil kättesaadavaks, näiteks lisades oma tegevusaruandes sisalduva teabe kohaldataval juhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (13) alusel koostatavasse tegevusaruandesse. Tööandjad, kelle suhtes nimetatud direktiivi kohaldatakse, võivad otsustada anda tegevusaruandes töötasu kohta aru koos muude töötajaid puudutavate küsimustega. Töötajate tasustamise läbipaistvuse maksimeerimiseks võivad liikmesriigid suurendada aruannete esitamise sagedust või teha korrapärase töötasuaruandluse kohustuslikuks ka tööandjatele, kellel on vähem kui 100 töötajat.

| (39) | Töötasuaruandlus peaks võimaldama tööandjatel hinnata ja jälgida oma töötasustruktuure ja põhimõtteid, et ennetavalt järgida võrdse tasustamise põhimõtet. Aruandlus ja töötasude ühised hindamised aitavad suurendada teadlikkust soolisest kallutatusest töötasustruktuurides ja palgadiskrimineerimisest ning aitavad kallutatuse ja diskrimineerimisega tegeleda tulemuslikul ja süsteemsel viisil, tuues seeläbi kasu kõigile sama tööandja juures töötavatele töötajatele. Samal ajal peaksid sooliselt eristatud andmed aitama pädevatel avaliku sektori asutustel, töötajate esindajatel ja muudel sidusrühmadel jälgida soolist palgalõhet sektorite (horisontaalne segregatsioon) ja funktsioonide (vertikaalne segregatsioon) lõikes. Tööandjad võivad soovida lisada avaldatud andmetele sooliste töötasuerinevuste või -lõhede kohta selgituse. Kui sama või võrdväärse töö eest makstava keskmise töötasu erinevusi nais- ja meestöötajate vahel ei saa põhjendada objektiivsete ja sooneutraalsete kriteeriumide alusel, peaks tööandja võtma meetmeid ebavõrdsuse kaotamiseks. |
| --- | --- |

(39)

Töötasuaruandlus peaks võimaldama tööandjatel hinnata ja jälgida oma töötasustruktuure ja põhimõtteid, et ennetavalt järgida võrdse tasustamise põhimõtet. Aruandlus ja töötasude ühised hindamised aitavad suurendada teadlikkust soolisest kallutatusest töötasustruktuurides ja palgadiskrimineerimisest ning aitavad kallutatuse ja diskrimineerimisega tegeleda tulemuslikul ja süsteemsel viisil, tuues seeläbi kasu kõigile sama tööandja juures töötavatele töötajatele. Samal ajal peaksid sooliselt eristatud andmed aitama pädevatel avaliku sektori asutustel, töötajate esindajatel ja muudel sidusrühmadel jälgida soolist palgalõhet sektorite (horisontaalne segregatsioon) ja funktsioonide (vertikaalne segregatsioon) lõikes. Tööandjad võivad soovida lisada avaldatud andmetele sooliste töötasuerinevuste või -lõhede kohta selgituse. Kui sama või võrdväärse töö eest makstava keskmise töötasu erinevusi nais- ja meestöötajate vahel ei saa põhjendada objektiivsete ja sooneutraalsete kriteeriumide alusel, peaks tööandja võtma meetmeid ebavõrdsuse kaotamiseks.

| (40) | Tööandjate koormuse vähendamiseks võivad liikmesriigid koguda vajalikke andmeid oma riigi ametiasutuste kaudu ja need andmed omavahel siduda viisil, mis võimaldab arvutada nais- ja meestöötajate palgalõhet tööandja kohta. Selline andmete kogumine võib nõuda mitme avaliku sektori asutuse, näiteks maksuameti ja sotsiaalkindlustusameti, andmete omavahelist sidumist ning see oleks võimalik, kui on kättesaadav haldusteave, mis võimaldab viia kokku tööandjate ettevõtte või organisatsiooni tasandi ja töötajate individuaalse tasandi andmed, sealhulgas rahalised ja mitterahalised hüvitised. Liikmesriigid võivad koguda seda teavet mitte ainult nende tööandjate kohta, kelle suhtes kehtib käesoleva direktiivi kohane töötasuaruandluse kohustus, vaid ka selle kohustusega hõlmamata tööandjate kohta, kes annavad aru vabatahtlikult. Nõutava teabe avaldamine liikmesriikide poolt peaks asendama haldusandmetega hõlmatud tööandjate töötasuaruandluse kohustust, tingimusel et on saavutatud selle aruandluskohustusega ette nähtud tulemus. |
| --- | --- |

(40)

Tööandjate koormuse vähendamiseks võivad liikmesriigid koguda vajalikke andmeid oma riigi ametiasutuste kaudu ja need andmed omavahel siduda viisil, mis võimaldab arvutada nais- ja meestöötajate palgalõhet tööandja kohta. Selline andmete kogumine võib nõuda mitme avaliku sektori asutuse, näiteks maksuameti ja sotsiaalkindlustusameti, andmete omavahelist sidumist ning see oleks võimalik, kui on kättesaadav haldusteave, mis võimaldab viia kokku tööandjate ettevõtte või organisatsiooni tasandi ja töötajate individuaalse tasandi andmed, sealhulgas rahalised ja mitterahalised hüvitised. Liikmesriigid võivad koguda seda teavet mitte ainult nende tööandjate kohta, kelle suhtes kehtib käesoleva direktiivi kohane töötasuaruandluse kohustus, vaid ka selle kohustusega hõlmamata tööandjate kohta, kes annavad aru vabatahtlikult. Nõutava teabe avaldamine liikmesriikide poolt peaks asendama haldusandmetega hõlmatud tööandjate töötasuaruandluse kohustust, tingimusel et on saavutatud selle aruandluskohustusega ette nähtud tulemus.

| (41) | Selleks et teha organisatsiooni tasandil saadud teave soolise palgalõhe kohta laialdaselt kättesaadavaks, peaksid liikmesriigid tegema käesoleva direktiivi kohaselt määratud järelevalveasutusele ülesandeks koguda tööandjatelt saadud andmeid palgalõhe kohta, ilma seejuures tööandjatele lisakoormust loomata. Järelevalveasutus peaks need andmed avalikustama, sealhulgas avaldades need kergesti juurdepääsetaval veebisaidil, mis võimaldab võrrelda asjaomase liikmesriigi individuaalsete tööandjate, sektorite ja piirkondade andmeid. |
| --- | --- |

(41)

Selleks et teha organisatsiooni tasandil saadud teave soolise palgalõhe kohta laialdaselt kättesaadavaks, peaksid liikmesriigid tegema käesoleva direktiivi kohaselt määratud järelevalveasutusele ülesandeks koguda tööandjatelt saadud andmeid palgalõhe kohta, ilma seejuures tööandjatele lisakoormust loomata. Järelevalveasutus peaks need andmed avalikustama, sealhulgas avaldades need kergesti juurdepääsetaval veebisaidil, mis võimaldab võrrelda asjaomase liikmesriigi individuaalsete tööandjate, sektorite ja piirkondade andmeid.

| (42) | Liikmesriigid võivad tunnustada tööandjaid, kes ei ole hõlmatud käesolevas direktiivis sätestatud aruandluskohustustega ja kes esitavad töötasu kohta aruandeid vabatahtlikult, näiteks tasustamise läbipaistvuse märgisega, et propageerida häid tavasid seoses käesolevas direktiivis sätestatud õiguste ja kohustustega. |
| --- | --- |

(42)

Liikmesriigid võivad tunnustada tööandjaid, kes ei ole hõlmatud käesolevas direktiivis sätestatud aruandluskohustustega ja kes esitavad töötasu kohta aruandeid vabatahtlikult, näiteks tasustamise läbipaistvuse märgisega, et propageerida häid tavasid seoses käesolevas direktiivis sätestatud õiguste ja kohustustega.

| (43) | Organisatsioonides, kus on vähemalt 100 töötajat ja ilmneb töötasuerinevusi, peaks töötasu ühine hindamine tooma kaasa töötasustruktuuride läbivaatamise ja analüüsi. Töötasu ühine hindamine tuleks läbi viia juhul, kui asjaomased tööandjad ja töötajate esindajad ei jõua kokkuleppele selles, et nais- ja meestöötajate keskmise töötasutaseme vähemalt 5 %line erinevus konkreetses töötajate kategoorias on põhjendatav objektiivsete ja sooneutraalsete kriteeriumide alusel, kui tööandja ei ole erinevust ära põhjendanud või kui tööandja ei ole sellist erinevust töötasutasemes kõrvaldanud kuue kuu jooksul alates töötasuaruande esitamise kuupäevast. Tööandjad peaksid töötasusid hindama ühiselt koostöös töötajate esindajatega. Kui töötajate esindajaid ei ole, peaksid töötajad nad töötasu ühise hindamise eesmärgil määrama. Töötasu ühine hindamine peaks mõistliku aja jooksul viima töö tasustamisel soolise diskrimineerimise kaotamiseni parandusmeetmete võtmise teel. |
| --- | --- |

(43)

Organisatsioonides, kus on vähemalt 100 töötajat ja ilmneb töötasuerinevusi, peaks töötasu ühine hindamine tooma kaasa töötasustruktuuride läbivaatamise ja analüüsi. Töötasu ühine hindamine tuleks läbi viia juhul, kui asjaomased tööandjad ja töötajate esindajad ei jõua kokkuleppele selles, et nais- ja meestöötajate keskmise töötasutaseme vähemalt 5 %line erinevus konkreetses töötajate kategoorias on põhjendatav objektiivsete ja sooneutraalsete kriteeriumide alusel, kui tööandja ei ole erinevust ära põhjendanud või kui tööandja ei ole sellist erinevust töötasutasemes kõrvaldanud kuue kuu jooksul alates töötasuaruande esitamise kuupäevast. Tööandjad peaksid töötasusid hindama ühiselt koostöös töötajate esindajatega. Kui töötajate esindajaid ei ole, peaksid töötajad nad töötasu ühise hindamise eesmärgil määrama. Töötasu ühine hindamine peaks mõistliku aja jooksul viima töö tasustamisel soolise diskrimineerimise kaotamiseni parandusmeetmete võtmise teel.

| (44) | Käesoleva direktiivi kohane teabe töötlemine või avaldamine peaks toimuma kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (14). Tuleks lisada konkreetsed kaitsemeetmed, et vältida teabe otsest või kaudset avalikustamist tuvastatava töötaja kohta. Töötajaid ei tohiks takistada vabatahtlikult avaldamast oma töötasu, et tagada võrdse tasustamise põhimõtte järgimine. |
| --- | --- |

(44)

Käesoleva direktiivi kohane teabe töötlemine või avaldamine peaks toimuma kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (14). Tuleks lisada konkreetsed kaitsemeetmed, et vältida teabe otsest või kaudset avalikustamist tuvastatava töötaja kohta. Töötajaid ei tohiks takistada vabatahtlikult avaldamast oma töötasu, et tagada võrdse tasustamise põhimõtte järgimine.

| (45) | On oluline, et sotsiaalpartnerid arutaksid kollektiivläbirääkimistel võrdse tasustamise küsimusi ja pööraksid nendele erilist tähelepanu. Austada tuleks riiklike sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste süsteemide eripärasid kogu liidus ning sotsiaalpartnerite autonoomiat ja lepinguvabadust, samuti nende pädevust töötajate ja tööandjate esindajatena. Seepärast peaksid liikmesriigid võtma kooskõlas riikliku süsteemi ja tavadega asjakohaseid meetmeid, et julgustada sotsiaalpartnereid pöörama nõuetekohast tähelepanu võrdse tasustamise küsimustele, mis võivad hõlmata arutelusid kollektiivläbirääkimiste asjakohasel tasandil ning meetmeid, mille eesmärk on seoses kõnealuste küsimustega stimuleerida kollektiivläbirääkimiste kasutamise õigust ning kõrvaldada sellelt põhjendamatud piirangud, ning töökohtade sooneutraalsete hindamis- ja klassifitseerimissüsteemide väljatöötamist. |
| --- | --- |

(45)

On oluline, et sotsiaalpartnerid arutaksid kollektiivläbirääkimistel võrdse tasustamise küsimusi ja pööraksid nendele erilist tähelepanu. Austada tuleks riiklike sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste süsteemide eripärasid kogu liidus ning sotsiaalpartnerite autonoomiat ja lepinguvabadust, samuti nende pädevust töötajate ja tööandjate esindajatena. Seepärast peaksid liikmesriigid võtma kooskõlas riikliku süsteemi ja tavadega asjakohaseid meetmeid, et julgustada sotsiaalpartnereid pöörama nõuetekohast tähelepanu võrdse tasustamise küsimustele, mis võivad hõlmata arutelusid kollektiivläbirääkimiste asjakohasel tasandil ning meetmeid, mille eesmärk on seoses kõnealuste küsimustega stimuleerida kollektiivläbirääkimiste kasutamise õigust ning kõrvaldada sellelt põhjendamatud piirangud, ning töökohtade sooneutraalsete hindamis- ja klassifitseerimissüsteemide väljatöötamist.

| (46) | Kõigil töötajatel peaks olema juurdepääs vajalikele menetlustele, et neil oleks lihtsam saada õiguskaitset. Siseriiklikud õigusaktid, millega nähakse ette lepitusmenetluse kasutamine või muudetakse kohustuslikuks võrdõiguslikkust edendava asutuse poole pöördumine või seotakse need menetlused stiimulite või karistustega, ei tohiks takistada pooltel kasutamast oma õigust pöörduda kohtusse. |
| --- | --- |

(46)

Kõigil töötajatel peaks olema juurdepääs vajalikele menetlustele, et neil oleks lihtsam saada õiguskaitset. Siseriiklikud õigusaktid, millega nähakse ette lepitusmenetluse kasutamine või muudetakse kohustuslikuks võrdõiguslikkust edendava asutuse poole pöördumine või seotakse need menetlused stiimulite või karistustega, ei tohiks takistada pooltel kasutamast oma õigust pöörduda kohtusse.

| (47) | Võrdse tasustamise põhimõtte tulemuslik kohaldamine eeldab lisaks muudele sidusrühmadele võrdõiguslikkust edendavate asutuste kaasamist. Seepärast peaksid võrdõiguslikkust edendavatel riiklikel asutustel olema piisavad volitused, et tegeleda soolise palgadiskrimineerimise kõigi aspektidega, sealhulgas tasustamise läbipaistvuse või muude käesolevas direktiivis sätestatud õiguste ja kohustustega. Selleks et ületada menetluslikud ja kuludega seotud takistused, millega seisavad silmitsi töötajad, kes püüavad kasutada oma võrdse tasu saamise õigust, peaks võrdõiguslikkust edendavatel asutustel, samuti meeste ja naiste võrdõiguslikkuse tagamisest huvitatud ühendustel, organisatsioonidel ja töötajate esindajatel või muudel juriidilistel isikutel olema võimalik üksikisikuid esindada. Nad peaksid saama töötajaid abistada, tegutsedes nende nimel või nende toetuseks, et diskrimineerimise all kannatanud töötajatel oleks võimalik tulemuslikult esitada nõue seoses oma õiguste ja võrdse tasustamise põhimõtte väidetava rikkumisega. |
| --- | --- |

(47)

Võrdse tasustamise põhimõtte tulemuslik kohaldamine eeldab lisaks muudele sidusrühmadele võrdõiguslikkust edendavate asutuste kaasamist. Seepärast peaksid võrdõiguslikkust edendavatel riiklikel asutustel olema piisavad volitused, et tegeleda soolise palgadiskrimineerimise kõigi aspektidega, sealhulgas tasustamise läbipaistvuse või muude käesolevas direktiivis sätestatud õiguste ja kohustustega. Selleks et ületada menetluslikud ja kuludega seotud takistused, millega seisavad silmitsi töötajad, kes püüavad kasutada oma võrdse tasu saamise õigust, peaks võrdõiguslikkust edendavatel asutustel, samuti meeste ja naiste võrdõiguslikkuse tagamisest huvitatud ühendustel, organisatsioonidel ja töötajate esindajatel või muudel juriidilistel isikutel olema võimalik üksikisikuid esindada. Nad peaksid saama töötajaid abistada, tegutsedes nende nimel või nende toetuseks, et diskrimineerimise all kannatanud töötajatel oleks võimalik tulemuslikult esitada nõue seoses oma õiguste ja võrdse tasustamise põhimõtte väidetava rikkumisega.

| (48) | Mitme töötaja nimel tegutsemine või nende toetamine on üks viis, kuidas lihtsustada menetlusi, mida menetluslike ja rahaliste takistuste või ohvristamise hirmu tõttu muidu ei oleks algatatud. Samuti hõlbustab see menetlust, kui töötajad puutuvad kokku mitmekordse diskrimineerimisega, mille käsitlemine võib olla eriti keeruline. Kollektiivhagid võivad paljastada süsteemse diskrimineerimise ning muuta võrdse tasu saamise õiguse ja soolise võrdõiguslikkuse ühiskonnas tervikuna nähtavaks. Kollektiivse õiguskaitse võimalus motiveeriks ennetavalt järgima tasustamise läbipaistvuse meetmeid, tekitades vastastikuse surve, suurendades tööandjate teadlikkust ennetavalt tegutseda ja valmidust selleks ning käsitledes palgadiskrimineerimise süsteemset olemust. Liikmesriigid võivad otsustada kehtestada töötajate esindajatele kvalifikatsioonikriteeriumid nendes kohtumenetlustes, mis on seotud võrdse tasustamise põhimõtte väidetavat rikkumist puudutavate nõuetega, tagamaks, et kõnealustel esindajatel oleks piisav kvalifikatsioon. |
| --- | --- |

(48)

Mitme töötaja nimel tegutsemine või nende toetamine on üks viis, kuidas lihtsustada menetlusi, mida menetluslike ja rahaliste takistuste või ohvristamise hirmu tõttu muidu ei oleks algatatud. Samuti hõlbustab see menetlust, kui töötajad puutuvad kokku mitmekordse diskrimineerimisega, mille käsitlemine võib olla eriti keeruline. Kollektiivhagid võivad paljastada süsteemse diskrimineerimise ning muuta võrdse tasu saamise õiguse ja soolise võrdõiguslikkuse ühiskonnas tervikuna nähtavaks. Kollektiivse õiguskaitse võimalus motiveeriks ennetavalt järgima tasustamise läbipaistvuse meetmeid, tekitades vastastikuse surve, suurendades tööandjate teadlikkust ennetavalt tegutseda ja valmidust selleks ning käsitledes palgadiskrimineerimise süsteemset olemust. Liikmesriigid võivad otsustada kehtestada töötajate esindajatele kvalifikatsioonikriteeriumid nendes kohtumenetlustes, mis on seotud võrdse tasustamise põhimõtte väidetavat rikkumist puudutavate nõuetega, tagamaks, et kõnealustel esindajatel oleks piisav kvalifikatsioon.

| (49) | Liikmesriigid peaksid tagama, et võrdõiguslikkust edendavatele asutustele eraldatakse piisavalt vahendeid, et neil oleks võimalik soolise palgadiskrimineerimisega seotud ülesandeid tulemuslikult ja nõuetekohaselt täita. Kui ülesanded määratakse rohkem kui ühele asutusele, peaksid liikmesriigid tagama nende tegevuse nõuetekohase koordineerimise. See hõlmab näiteks trahvina sisse nõutud summade eraldamist võrdõiguslikkust edendavatele asutustele, et need saaksid tulemuslikult täita oma ülesandeid seoses võrdse tasu saamise õiguse järgimise tagamisega, sealhulgas esitada palgadiskrimineerimisega seotud nõudeid või abistada ja toetada ohvreid selliste nõuete esitamisel. |
| --- | --- |

(49)

Liikmesriigid peaksid tagama, et võrdõiguslikkust edendavatele asutustele eraldatakse piisavalt vahendeid, et neil oleks võimalik soolise palgadiskrimineerimisega seotud ülesandeid tulemuslikult ja nõuetekohaselt täita. Kui ülesanded määratakse rohkem kui ühele asutusele, peaksid liikmesriigid tagama nende tegevuse nõuetekohase koordineerimise. See hõlmab näiteks trahvina sisse nõutud summade eraldamist võrdõiguslikkust edendavatele asutustele, et need saaksid tulemuslikult täita oma ülesandeid seoses võrdse tasu saamise õiguse järgimise tagamisega, sealhulgas esitada palgadiskrimineerimisega seotud nõudeid või abistada ja toetada ohvreid selliste nõuete esitamisel.

| (50) | Hüvitis peaks täielikult katma soolise palgadiskrimineerimise tagajärjel tekkinud kahju ja kahjustused kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga (15). See peaks hõlmama saamata jäänud töötasu ja seotud boonuste või loonustasude täies ulatuses sissenõudmist ning hüvitist kaotatud võimaluste eest, nagu teatavatele töötasutasemest sõltuvatele hüvitistele juurdepääsu kaotamine, ning mittevaralise kahju eest, nagu tehtud töö alahindamisest põhjustatud hingeline valu ja kannatused. Kui see on asjakohane, võib hüvitamisel võtta arvesse soolise palgadiskrimineerimise tagajärjel tekkinud kahju koostoimes muude diskrimineerimise eest kaitstavate tunnustega. Liikmesriigid ei peaks eelnevalt kindlaks määrama sellise hüvitise ülempiiri. |
| --- | --- |

(50)

Hüvitis peaks täielikult katma soolise palgadiskrimineerimise tagajärjel tekkinud kahju ja kahjustused kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga (15). See peaks hõlmama saamata jäänud töötasu ja seotud boonuste või loonustasude täies ulatuses sissenõudmist ning hüvitist kaotatud võimaluste eest, nagu teatavatele töötasutasemest sõltuvatele hüvitistele juurdepääsu kaotamine, ning mittevaralise kahju eest, nagu tehtud töö alahindamisest põhjustatud hingeline valu ja kannatused. Kui see on asjakohane, võib hüvitamisel võtta arvesse soolise palgadiskrimineerimise tagajärjel tekkinud kahju koostoimes muude diskrimineerimise eest kaitstavate tunnustega. Liikmesriigid ei peaks eelnevalt kindlaks määrama sellise hüvitise ülempiiri.

| (51) | Lisaks hüvitisele tuleks ette näha muud õiguskaitsevahendid. Näiteks peaks pädevatel asutustel või liikmesriigi kohtutel olema võimalik nõuda tööandjalt struktuuriliste või organisatsiooniliste meetmete võtmist, et täita võrdse tasustamisega seotud kohustusi. Sellised meetmed võivad hõlmata näiteks kohustust vaadata läbi töötasukujunduse mehhanism, lähtudes sooneutraalsest hindamisest ja klassifitseerimisest; koostada tegevuskava, et kõrvaldada avastatud lahknevused ja vähendada põhjendamatuid palgalõhesid; anda teavet ja suurendada töötajate teadlikkust seoses nende võrdse tasu saamise õigusega; ning koostada personalitöötajate jaoks kohustuslik koolitus võrdse tasustamise ning töökohtade sooneutraalse hindamise ja klassifitseerimise teemal. |
| --- | --- |

(51)

Lisaks hüvitisele tuleks ette näha muud õiguskaitsevahendid. Näiteks peaks pädevatel asutustel või liikmesriigi kohtutel olema võimalik nõuda tööandjalt struktuuriliste või organisatsiooniliste meetmete võtmist, et täita võrdse tasustamisega seotud kohustusi. Sellised meetmed võivad hõlmata näiteks kohustust vaadata läbi töötasukujunduse mehhanism, lähtudes sooneutraalsest hindamisest ja klassifitseerimisest; koostada tegevuskava, et kõrvaldada avastatud lahknevused ja vähendada põhjendamatuid palgalõhesid; anda teavet ja suurendada töötajate teadlikkust seoses nende võrdse tasu saamise õigusega; ning koostada personalitöötajate jaoks kohustuslik koolitus võrdse tasustamise ning töökohtade sooneutraalse hindamise ja klassifitseerimise teemal.

| (52) | Euroopa Kohtu praktika (16) järgi kehtestati direktiiviga 2006/54/EÜ sätted, millega tagatakse, et tõendamiskohustus läheb üle kostjale ehk isikule, kelle vastu nõue esitati, kui esineb prima facie diskrimineerimisjuhtum. Sellest hoolimata ei ole ohvritel ja kohtutel alati lihtne teada, kuidas isegi seda eeldust tõendada. Kohtuasjas C-109/88 leidis Euroopa Kohus, et kui töötasusüsteem on täiesti läbipaistmatu, peaks tõendamiskohustus minema üle kostjale, olenemata sellest, kas töötaja tõendab prima facie palgadiskrimineerimist. Seega peaks tõendamiskohustus minema üle kostjale, kui tööandja ei täida käesolevas direktiivis sätestatud tasustamise läbipaistvusega seotud kohustusi, näiteks keeldudes esitamast töötajate nõutavat teavet või mitte teavitades soolisest palgalõhest, kui see on asjakohane, välja arvatud juhul, kui tööandja tõendab, et selline rikkumine oli ilmselgelt tahtmatu ja vähetähtis. |
| --- | --- |

(52)

Euroopa Kohtu praktika (16) järgi kehtestati direktiiviga 2006/54/EÜ sätted, millega tagatakse, et tõendamiskohustus läheb üle kostjale ehk isikule, kelle vastu nõue esitati, kui esineb prima facie diskrimineerimisjuhtum. Sellest hoolimata ei ole ohvritel ja kohtutel alati lihtne teada, kuidas isegi seda eeldust tõendada. Kohtuasjas C-109/88 leidis Euroopa Kohus, et kui töötasusüsteem on täiesti läbipaistmatu, peaks tõendamiskohustus minema üle kostjale, olenemata sellest, kas töötaja tõendab prima facie palgadiskrimineerimist. Seega peaks tõendamiskohustus minema üle kostjale, kui tööandja ei täida käesolevas direktiivis sätestatud tasustamise läbipaistvusega seotud kohustusi, näiteks keeldudes esitamast töötajate nõutavat teavet või mitte teavitades soolisest palgalõhest, kui see on asjakohane, välja arvatud juhul, kui tööandja tõendab, et selline rikkumine oli ilmselgelt tahtmatu ja vähetähtis.

| (53) | Kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga peaksid liikmesriikide õigusnormid, milles käsitletakse nõuete aegumistähtaegu seoses käesolevas direktiivis sätestatud õiguste väidetava rikkumisega, olema sellised, et need ei muudaks kõnealuste õiguste kasutamist praktiliselt võimatuks või ülemäära keeruliseks. Aegumistähtajad kujutavad endast soolise palgadiskrimineerimise ohvrite jaoks konkreetseid takistusi. Seepärast tuleks kehtestada ühised miinimumnõuded. Nendes tuleks kindlaks määrata aegumistähtaja arvestamise algus, pikkus ja asjaolud, mis toovad kaasa selle peatamise või katkestamise, ning sätestada, et nõude aegumistähtaeg on vähemalt kolm aastat. Aegumistähtaega ei peaks hakkama arvestama enne, kui kaebaja või hageja on rikkumisest teadlik või kui võib mõistlikult eeldada, et ta on sellest teadlik. Liikmesriigid peaksid saama otsustada, et aegumistähtaega ei hakata arvestama seni, kuni rikkumine kestab, või enne töölepingu või töösuhte lõppemist. |
| --- | --- |

(53)

Kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga peaksid liikmesriikide õigusnormid, milles käsitletakse nõuete aegumistähtaegu seoses käesolevas direktiivis sätestatud õiguste väidetava rikkumisega, olema sellised, et need ei muudaks kõnealuste õiguste kasutamist praktiliselt võimatuks või ülemäära keeruliseks. Aegumistähtajad kujutavad endast soolise palgadiskrimineerimise ohvrite jaoks konkreetseid takistusi. Seepärast tuleks kehtestada ühised miinimumnõuded. Nendes tuleks kindlaks määrata aegumistähtaja arvestamise algus, pikkus ja asjaolud, mis toovad kaasa selle peatamise või katkestamise, ning sätestada, et nõude aegumistähtaeg on vähemalt kolm aastat. Aegumistähtaega ei peaks hakkama arvestama enne, kui kaebaja või hageja on rikkumisest teadlik või kui võib mõistlikult eeldada, et ta on sellest teadlik. Liikmesriigid peaksid saama otsustada, et aegumistähtaega ei hakata arvestama seni, kuni rikkumine kestab, või enne töölepingu või töösuhte lõppemist.

| (54) | Kohtukulud takistavad oluliselt soolise palgadiskrimineerimise ohvritel esitamast nõudeid seoses võrdse tasu saamise õiguse väidetava rikkumisega, mis toob kaasa töötajate ebapiisava kaitse ning võrdse tasu saamise õiguse järgimise ebapiisava tagamise. Selleks et kõrvaldada kõnealune oluline menetluslik takistus, peaksid liikmesriigid tagama, et nende kohtud oskavad hinnata, kas kohtuasjas kaotajaks jäänud hagejal oli piisav alus nõude esitamiseks ning kui see oli nii, siis hinnata, kas hagejalt tuleks jätta menetluskulud sisse nõudmata. Eelkõige tuleks seda kohaldada siis, kui kohtuasjas võitjaks tulnud kostja ei ole täitnud käesolevas direktiivis sätestatud tasustamise läbipaistvusega seotud kohustusi. |
| --- | --- |

(54)

Kohtukulud takistavad oluliselt soolise palgadiskrimineerimise ohvritel esitamast nõudeid seoses võrdse tasu saamise õiguse väidetava rikkumisega, mis toob kaasa töötajate ebapiisava kaitse ning võrdse tasu saamise õiguse järgimise ebapiisava tagamise. Selleks et kõrvaldada kõnealune oluline menetluslik takistus, peaksid liikmesriigid tagama, et nende kohtud oskavad hinnata, kas kohtuasjas kaotajaks jäänud hagejal oli piisav alus nõude esitamiseks ning kui see oli nii, siis hinnata, kas hagejalt tuleks jätta menetluskulud sisse nõudmata. Eelkõige tuleks seda kohaldada siis, kui kohtuasjas võitjaks tulnud kostja ei ole täitnud käesolevas direktiivis sätestatud tasustamise läbipaistvusega seotud kohustusi.

| (55) | Liikmesriigid peaksid ette nägema mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused juhuks, kui rikutakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud riigisiseseid õigusnorme või käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeval juba kehtivaid riigisiseseid õigusnorme, mis on seotud võrdse tasu saamise õigusega. Sellised karistused peaksid hõlmama trahve, mis võivad põhineda tööandja aasta brutokäibel või tööandja tervel töötasufondil. Arvesse tuleks võtta muid raskendavaid või kergendavaid tegureid, mida võidakse juhtumi faktilistel asjaoludel kohaldada, näiteks juhul, kui sooline palgadiskrimineerimine on kombineeritud muude diskrimineerimise eest kaitstavate tunnustega. Liikmesriikide ülesanne on määrata kindlaks, milliste võrdse või võrdväärse töö võrdse tasustamisega seotud õiguste ja kohustuste rikkumise puhul on trahvid kõige asjakohasemaks karistuseks. |
| --- | --- |

(55)

Liikmesriigid peaksid ette nägema mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused juhuks, kui rikutakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud riigisiseseid õigusnorme või käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeval juba kehtivaid riigisiseseid õigusnorme, mis on seotud võrdse tasu saamise õigusega. Sellised karistused peaksid hõlmama trahve, mis võivad põhineda tööandja aasta brutokäibel või tööandja tervel töötasufondil. Arvesse tuleks võtta muid raskendavaid või kergendavaid tegureid, mida võidakse juhtumi faktilistel asjaoludel kohaldada, näiteks juhul, kui sooline palgadiskrimineerimine on kombineeritud muude diskrimineerimise eest kaitstavate tunnustega. Liikmesriikide ülesanne on määrata kindlaks, milliste võrdse või võrdväärse töö võrdse tasustamisega seotud õiguste ja kohustuste rikkumise puhul on trahvid kõige asjakohasemaks karistuseks.

| (56) | Liikmesriigid peaksid kehtestama konkreetsed karistused sellise õiguse või kohustuse korduva rikkumise eest, mis on seotud meeste ja naiste võrdse tasustamisega sama või võrdväärse töö eest, et kajastada sellise rikkumise tõsidust ja hoida ära edasised sarnased rikkumised. Sellised karistused võivad hõlmata mitmesuguseid rahalisi piiranguid, nagu avalike hüvede tühistamine või teatavaks ajavahemikuks rahaliste stiimulite andmisest või riigihankemenetlustest kõrvalejätmine. |
| --- | --- |

(56)

Liikmesriigid peaksid kehtestama konkreetsed karistused sellise õiguse või kohustuse korduva rikkumise eest, mis on seotud meeste ja naiste võrdse tasustamisega sama või võrdväärse töö eest, et kajastada sellise rikkumise tõsidust ja hoida ära edasised sarnased rikkumised. Sellised karistused võivad hõlmata mitmesuguseid rahalisi piiranguid, nagu avalike hüvede tühistamine või teatavaks ajavahemikuks rahaliste stiimulite andmisest või riigihankemenetlustest kõrvalejätmine.

| (57) | Käesolevast direktiivist tulenevad tööandjate kohustused on osa keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse valdkonnas kohaldatavatest kohustustest, mille täitmise peavad liikmesriigid seoses riigihankemenetlustes osalemisega tagama vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividele 2014/23/EL (17), 2014/24/EL (18) ja 2014/25/EL (19). Selleks et täita tööandjate kohustusi seoses võrdse tasu saamise õigusega, peaksid liikmesriigid eelkõige tagama, et ettevõtjatel on riigihankelepingu või kontsessiooni täitmisel kehtestatud töötasukujunduse mehhanismid, mis ei põhjusta soolist palgalõhet töötajate vahel ükskõik millises võrdset või võrdväärset tööd tegevas töötajate kategoorias, mida ei saa põhjendada sooneutraalsete kriteeriumidega. Lisaks peaksid liikmesriigid kaaluma võimalust nõuda, et avaliku sektori hankijad lisaksid asjakohasel juhul lepingusse vajalikud karistused ja lõpetamistingimused, et tagada riigihankelepingutes ja kontsessioonides võrdse tasustamise põhimõtte järgimine. Avaliku sektori hankijatel peaks olema samuti võimalik võtta võrdse tasustamise põhimõtte eiramist pakkuja või mõne tema alltöövõtja poolt arvesse, kui nad kaaluvad hankemenetlusest kõrvaldamise aluste kohaldamist või võtavad vastu otsuse jätta leping sõlmimata pakkujaga, kes esitas majanduslikult soodsaima pakkumuse. |
| --- | --- |

(57)

Käesolevast direktiivist tulenevad tööandjate kohustused on osa keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse valdkonnas kohaldatavatest kohustustest, mille täitmise peavad liikmesriigid seoses riigihankemenetlustes osalemisega tagama vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividele 2014/23/EL (17), 2014/24/EL (18) ja 2014/25/EL (19). Selleks et täita tööandjate kohustusi seoses võrdse tasu saamise õigusega, peaksid liikmesriigid eelkõige tagama, et ettevõtjatel on riigihankelepingu või kontsessiooni täitmisel kehtestatud töötasukujunduse mehhanismid, mis ei põhjusta soolist palgalõhet töötajate vahel ükskõik millises võrdset või võrdväärset tööd tegevas töötajate kategoorias, mida ei saa põhjendada sooneutraalsete kriteeriumidega. Lisaks peaksid liikmesriigid kaaluma võimalust nõuda, et avaliku sektori hankijad lisaksid asjakohasel juhul lepingusse vajalikud karistused ja lõpetamistingimused, et tagada riigihankelepingutes ja kontsessioonides võrdse tasustamise põhimõtte järgimine. Avaliku sektori hankijatel peaks olema samuti võimalik võtta võrdse tasustamise põhimõtte eiramist pakkuja või mõne tema alltöövõtja poolt arvesse, kui nad kaaluvad hankemenetlusest kõrvaldamise aluste kohaldamist või võtavad vastu otsuse jätta leping sõlmimata pakkujaga, kes esitas majanduslikult soodsaima pakkumuse.

| (58) | Võrdse tasu saamise õiguse tulemuslikuks rakendamiseks on vaja piisavat halduslikku ja kohtulikku kaitset igasuguse ebasoodsa kohtlemise eest juhul, kui töötajad püüavad seda õigust kasutada, kui tööandjale esitatakse kaebus või kui toimub haldus- või kohtumenetlus, mille eesmärk on tagada kõnealuse õiguse täitmine. Euroopa Kohtu praktika kohaselt (20) tuleks nende töötajate kategooriat, kellel on õigus kaitsele, tõlgendada laialt ning see peaks hõlmama kõiki töötajaid, kelle suhtes võidakse kohaldada survemeetmeid, mida tööandja võtab vastusena soolise diskrimineerimise kaebusele. Kaitse ei ole piiratud üksnes nendele töötajatele, kes on esitanud kaebuse või hagi, või nende esindajatele või nendele, kes täidavad teatavaid ametlikke nõuded, millega reguleeritakse teatava staatuse, näiteks tunnistaja staatuse tunnustamist. |
| --- | --- |

(58)

Võrdse tasu saamise õiguse tulemuslikuks rakendamiseks on vaja piisavat halduslikku ja kohtulikku kaitset igasuguse ebasoodsa kohtlemise eest juhul, kui töötajad püüavad seda õigust kasutada, kui tööandjale esitatakse kaebus või kui toimub haldus- või kohtumenetlus, mille eesmärk on tagada kõnealuse õiguse täitmine. Euroopa Kohtu praktika kohaselt (20) tuleks nende töötajate kategooriat, kellel on õigus kaitsele, tõlgendada laialt ning see peaks hõlmama kõiki töötajaid, kelle suhtes võidakse kohaldada survemeetmeid, mida tööandja võtab vastusena soolise diskrimineerimise kaebusele. Kaitse ei ole piiratud üksnes nendele töötajatele, kes on esitanud kaebuse või hagi, või nende esindajatele või nendele, kes täidavad teatavaid ametlikke nõuded, millega reguleeritakse teatava staatuse, näiteks tunnistaja staatuse tunnustamist.

| (59) | Võrdse tasustamise põhimõtte järgimise paremaks tagamiseks tuleks käesoleva direktiiviga tugevdada olemasolevaid õiguskaitsevahendeid ja -menetlusi, mis on seotud selles direktiivis sätestatud õiguste ja kohustustega ning direktiivi 2006/54/EÜ võrdse tasustamise sätetega. |
| --- | --- |

(59)

Võrdse tasustamise põhimõtte järgimise paremaks tagamiseks tuleks käesoleva direktiiviga tugevdada olemasolevaid õiguskaitsevahendeid ja -menetlusi, mis on seotud selles direktiivis sätestatud õiguste ja kohustustega ning direktiivi 2006/54/EÜ võrdse tasustamise sätetega.

| (60) | Direktiiviga kehtestatakse miinimumnõuded, säilitades seeläbi liikmesriikide õiguse kehtestada või säilitada töötajate jaoks soodsamad sätted. Kehtiva õigusraamistiku kohased õigused peaksid jääma kehtima, kui käesoleva direktiiviga ei kehtestata töötajate jaoks soodsamaid õigusnorme. Käesoleva direktiivi rakendamisega ei või vähendada olemasolevaid õiguseid, mis on selles valdkonnas kehtivas liidu või liikmesriigi õiguses kehtestatud, ega ei saa sellele tugineda, et vähendada töötajate õigusi seoses võrdse tasustamisega põhimõttega. |
| --- | --- |

(60)

Direktiiviga kehtestatakse miinimumnõuded, säilitades seeläbi liikmesriikide õiguse kehtestada või säilitada töötajate jaoks soodsamad sätted. Kehtiva õigusraamistiku kohased õigused peaksid jääma kehtima, kui käesoleva direktiiviga ei kehtestata töötajate jaoks soodsamaid õigusnorme. Käesoleva direktiivi rakendamisega ei või vähendada olemasolevaid õiguseid, mis on selles valdkonnas kehtivas liidu või liikmesriigi õiguses kehtestatud, ega ei saa sellele tugineda, et vähendada töötajate õigusi seoses võrdse tasustamisega põhimõttega.

| (61) | Et tagada asjakohane järelevalve võrdse tasu saamise õiguse rakendamise üle, peaksid liikmesriigid looma või määrama spetsiaalse järelevalveasutuse. Sellel asutusel, millel peaks olema võimalik olla osa mõnest olemasolevast sarnaste eesmärkidega asutusest, peaksid olema konkreetsed ülesanded seoses käesolevas direktiivis ette nähtud tasustamise läbipaistvuse meetmete rakendamisega ning ta peaks koguma teatavaid andmeid, et jälgida töötasuerinevusi ja tasustamise läbipaistvuse meetmete mõju. Liikmesriikidel peaks olema võimalik määrata rohkem kui üks asutus, tingimusel et käesolevas direktiivis sätestatud järelevalve- ja analüüsiülesandeid täidab keskne asutus. |
| --- | --- |

(61)

Et tagada asjakohane järelevalve võrdse tasu saamise õiguse rakendamise üle, peaksid liikmesriigid looma või määrama spetsiaalse järelevalveasutuse. Sellel asutusel, millel peaks olema võimalik olla osa mõnest olemasolevast sarnaste eesmärkidega asutusest, peaksid olema konkreetsed ülesanded seoses käesolevas direktiivis ette nähtud tasustamise läbipaistvuse meetmete rakendamisega ning ta peaks koguma teatavaid andmeid, et jälgida töötasuerinevusi ja tasustamise läbipaistvuse meetmete mõju. Liikmesriikidel peaks olema võimalik määrata rohkem kui üks asutus, tingimusel et käesolevas direktiivis sätestatud järelevalve- ja analüüsiülesandeid täidab keskne asutus.

| (62) | Töötasustatistika koostamine sugude lõikes ning komisjonile (Eurostat) täpsete ja täielike statistiliste andmete esitamine on oluline, et analüüsida ja jälgida soolise palgalõhe dünaamikat liidu tasandil. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 530/1999 (21) nõutakse liikmesriikidelt iga nelja aasta järel mikrotasandil töötasude struktuurilise statistika koostamist, mis annab ühtlustatud andmeid soolise palgalõhe arvutamiseks. Iga-aastane kvaliteetne statistika võiks suurendada läbipaistvust ja veelgi parandada sooliste töötasuerinevuste alast järelevalvet ja teadlikkust sellest probleemist. Selliste andmete kättesaadavus ja võrreldavus on oluline, et hinnata nii liikmesriigis kui ka kogu liidus toimuvaid muutusi. Asjaomast komisjonile (Eurostat) edastatavat statistikat tuleks koguda statistilistel eesmärkidel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (22) tähenduses. |
| --- | --- |

(62)

Töötasustatistika koostamine sugude lõikes ning komisjonile (Eurostat) täpsete ja täielike statistiliste andmete esitamine on oluline, et analüüsida ja jälgida soolise palgalõhe dünaamikat liidu tasandil. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 530/1999 (21) nõutakse liikmesriikidelt iga nelja aasta järel mikrotasandil töötasude struktuurilise statistika koostamist, mis annab ühtlustatud andmeid soolise palgalõhe arvutamiseks. Iga-aastane kvaliteetne statistika võiks suurendada läbipaistvust ja veelgi parandada sooliste töötasuerinevuste alast järelevalvet ja teadlikkust sellest probleemist. Selliste andmete kättesaadavus ja võrreldavus on oluline, et hinnata nii liikmesriigis kui ka kogu liidus toimuvaid muutusi. Asjaomast komisjonile (Eurostat) edastatavat statistikat tuleks koguda statistilistel eesmärkidel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (22) tähenduses.

| (63) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt tagada võrdse tasustamise põhimõtte parem ja tulemuslikum kohaldamine seeläbi, et kehtestatakse ühised miinimumnõuded, mida tuleks kohaldada kõigi ettevõtjate ja organisatsioonide suhtes kogu liidus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda nende ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, piirdudes miinimumnõuete kehtestamisega. |
| --- | --- |

(63)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt tagada võrdse tasustamise põhimõtte parem ja tulemuslikum kohaldamine seeläbi, et kehtestatakse ühised miinimumnõuded, mida tuleks kohaldada kõigi ettevõtjate ja organisatsioonide suhtes kogu liidus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda nende ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, piirdudes miinimumnõuete kehtestamisega.

| (64) | Sotsiaalpartneritel on keskne roll selle kujundamisel, kuidas tasustamise läbipaistvuse meetmeid rakendatakse liikmesriikides, eriti nendes, kus kollektiivläbirääkimised on laialt levinud. Liikmesriikidel peaks seetõttu olema võimalus teha direktiivi täielik või osaline rakendamine ülesandeks sotsiaalpartneritele, tingimusel et liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et käesoleva direktiiviga eesmärgiks seatud tulemused on alati saavutatud. |
| --- | --- |

(64)

Sotsiaalpartneritel on keskne roll selle kujundamisel, kuidas tasustamise läbipaistvuse meetmeid rakendatakse liikmesriikides, eriti nendes, kus kollektiivläbirääkimised on laialt levinud. Liikmesriikidel peaks seetõttu olema võimalus teha direktiivi täielik või osaline rakendamine ülesandeks sotsiaalpartneritele, tingimusel et liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et käesoleva direktiiviga eesmärgiks seatud tulemused on alati saavutatud.

| (65) | Käesoleva direktiivi rakendamisel peaksid liikmesriigid hoiduma haldus-, finants- ja õiguspiirangute kehtestamisest viisil, mis pidurdab mikro-, väikeste või keskmise suurusega ettevõtjate asutamist ja arengut. Seepärast peaksid liikmesriigid hindama oma ülevõtmismeetmete mõju mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, veendumaks et selle mõju neile ettevõtjatele ei oleks ebaproportsionaalne, pöörates seejuures erilist tähelepanu mikroettevõtjatele, et vähendada halduskoormust ning avaldada sellise hindamise tulemused. |
| --- | --- |

(65)

Käesoleva direktiivi rakendamisel peaksid liikmesriigid hoiduma haldus-, finants- ja õiguspiirangute kehtestamisest viisil, mis pidurdab mikro-, väikeste või keskmise suurusega ettevõtjate asutamist ja arengut. Seepärast peaksid liikmesriigid hindama oma ülevõtmismeetmete mõju mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, veendumaks et selle mõju neile ettevõtjatele ei oleks ebaproportsionaalne, pöörates seejuures erilist tähelepanu mikroettevõtjatele, et vähendada halduskoormust ning avaldada sellise hindamise tulemused.

| (66) | Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (23) artikliga 42 ning ta esitas arvamuse 27. aprillil 2021, |
| --- | --- |

(66)

Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (23) artikliga 42 ning ta esitas arvamuse 27. aprillil 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva direktiiviga nähakse ette miinimumnõuded, millega tugevdatakse ELi toimimise lepingu artiklis 157 sätestatud põhimõtte kohaldamist, mille järgi tuleb meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest maksta võrdset tasu (edaspidi „võrdse tasustamise põhimõte“), ning direktiivi 2006/54/EÜ artiklis 4 sätestatud diskrimineerimiskeelu kohaldamist, eelkõige tasustamise läbipaistvuse ja tõhustatud õiguskaitsemehhanismide kaudu.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Direktiivi kohaldatakse nii avaliku kui ka erasektori tööandjate suhtes.

2.   Direktiivi kohaldatakse kõigi töötajate suhtes, kellel on liikmesriigis kehtiva õiguse, kollektiivlepingu ja/või tava kohaselt määratletud tööleping või -suhe, võttes arvesse Euroopa Kohtu praktikat.

3.   Artikli 5 kohaldamisel kohaldatakse käesolevat direktiivi töökohale kandideerijate suhtes.

Artikkel 3

Mõisted

1.   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „töötasu“ või „tasu“ – harilik põhi- või miinimumtöötasu või mõni muu tasumoodus kas rahas või loonustasuna, mida töötaja tööandjalt oma töö eest otseselt või kaudselt (lisa- või muutuvtasudena) saab; |
| --- | --- |

a)

„töötasu“ või „tasu“ – harilik põhi- või miinimumtöötasu või mõni muu tasumoodus kas rahas või loonustasuna, mida töötaja tööandjalt oma töö eest otseselt või kaudselt (lisa- või muutuvtasudena) saab;

| b) | „töötasu tase“ – aastane brutotöötasu ja sellele vastav brutotunnitasu; |
| --- | --- |

b)

„töötasu tase“ – aastane brutotöötasu ja sellele vastav brutotunnitasu;

| c) | „sooline palgalõhe“ – tööandja nais- ja meestöötajate keskmise töötasutaseme erinevus, väljendatuna protsendina meestöötaja keskmisest töötasutasemest; |
| --- | --- |

c)

„sooline palgalõhe“ – tööandja nais- ja meestöötajate keskmise töötasutaseme erinevus, väljendatuna protsendina meestöötaja keskmisest töötasutasemest;

| d) | „mediaantöötasu tase“ – töötasutase, millest pooled ühe tööandja juures töötavad töötajad teenivad rohkem ja pooled vähem; |
| --- | --- |

d)

„mediaantöötasu tase“ – töötasutase, millest pooled ühe tööandja juures töötavad töötajad teenivad rohkem ja pooled vähem;

| e) | „sooline mediaantöötasu lõhe“ – tööandja nais- ja meestöötajate mediaantöötasu taseme erinevus, väljendatuna protsendina meestöötaja keskmisest mediaantöötasu tasemest; |
| --- | --- |

e)

„sooline mediaantöötasu lõhe“ – tööandja nais- ja meestöötajate mediaantöötasu taseme erinevus, väljendatuna protsendina meestöötaja keskmisest mediaantöötasu tasemest;

| f) | „töötasukvartiil“ – üks neljast võrdse suurusega töötajarühmast, millesse töötajad jagatakse vastavalt nende töötasutasemele, madalaimast kõrgeimani; |
| --- | --- |

f)

„töötasukvartiil“ – üks neljast võrdse suurusega töötajarühmast, millesse töötajad jagatakse vastavalt nende töötasutasemele, madalaimast kõrgeimani;

| g) | „võrdväärne töö“ – töö, mille võrdväärsus on kindlaks määratud kooskõlas artikli 4 lõikes 4 osutatud mittediskrimineerivate ja objektiivsete sooneutraalsete kriteeriumidega; |
| --- | --- |

g)

„võrdväärne töö“ – töö, mille võrdväärsus on kindlaks määratud kooskõlas artikli 4 lõikes 4 osutatud mittediskrimineerivate ja objektiivsete sooneutraalsete kriteeriumidega;

| h) | „töötajate kategooria“ – sama või võrdväärset tööd tegevad töötajad, kes on erapooletult jagatud rühmadesse artikli 4 lõikes 4 osutatud mittediskrimineerivate ja objektiivsete sooneutraalsete kriteeriumide alusel nende tööandja poolt ja kohaldataval juhul koostöös töötajate esindajatega vastavalt liikmesriigi õigusele ja/või tavadele; |
| --- | --- |

h)

„töötajate kategooria“ – sama või võrdväärset tööd tegevad töötajad, kes on erapooletult jagatud rühmadesse artikli 4 lõikes 4 osutatud mittediskrimineerivate ja objektiivsete sooneutraalsete kriteeriumide alusel nende tööandja poolt ja kohaldataval juhul koostöös töötajate esindajatega vastavalt liikmesriigi õigusele ja/või tavadele;

| i) | „otsene diskrimineerimine“ – olukord, kus ühte isikut koheldakse soo tõttu halvemini, kui koheldakse, on koheldud või koheldaks teist isikut samalaadses olukorras; |
| --- | --- |

i)

„otsene diskrimineerimine“ – olukord, kus ühte isikut koheldakse soo tõttu halvemini, kui koheldakse, on koheldud või koheldaks teist isikut samalaadses olukorras;

| j) | „kaudne diskrimineerimine“ – olukord, kus väliselt neutraalne säte, kriteerium või tava seab ühest soost isikud võrreldes teisest soost isikutega ebasoodsamasse olukorda, välja arvatud juhul, kui kõnealusel sättel, kriteeriumil või taval on objektiivselt põhjendatav õiguspärane eesmärk ning selle eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud; |
| --- | --- |

j)

„kaudne diskrimineerimine“ – olukord, kus väliselt neutraalne säte, kriteerium või tava seab ühest soost isikud võrreldes teisest soost isikutega ebasoodsamasse olukorda, välja arvatud juhul, kui kõnealusel sättel, kriteeriumil või taval on objektiivselt põhjendatav õiguspärane eesmärk ning selle eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud;

| k) | „tööinspektsioon“ – asutus või asutused, mis vastutab või vastutavad tööturul kontrolli ja järelevalvega seotud ülesannete täitmise eest kooskõlas liikmesriigi õiguse ja/või tavadega, välja arvatud juhul, kui liikmesriigi õiguses on sätestatud, et neid ülesandeid võivad täita sotsiaalpartnerid; |
| --- | --- |

k)

„tööinspektsioon“ – asutus või asutused, mis vastutab või vastutavad tööturul kontrolli ja järelevalvega seotud ülesannete täitmise eest kooskõlas liikmesriigi õiguse ja/või tavadega, välja arvatud juhul, kui liikmesriigi õiguses on sätestatud, et neid ülesandeid võivad täita sotsiaalpartnerid;

| l) | „võrdõiguslikkust edendav asutus“ – asutus või asutused, mis on määratud direktiivi 2006/54/EÜ artikli 20 alusel; |
| --- | --- |

l)

„võrdõiguslikkust edendav asutus“ – asutus või asutused, mis on määratud direktiivi 2006/54/EÜ artikli 20 alusel;

| m) | „töötajate esindajad“ – töötajate esindajad kooskõlas liikmesriigi õiguse ja/või tavadega. |
| --- | --- |

m)

„töötajate esindajad“ – töötajate esindajad kooskõlas liikmesriigi õiguse ja/või tavadega.

2.   Käesolevas direktiivis hõlmab diskrimineerimine järgmist:

| a) | ahistamine ja seksuaalne ahistamine direktiivi 2006/54/EÜ artikli 2 lõike 2 punkti a tähenduses, samuti ebasoodsam kohtlemine, mille põhjustab see, et isik tõrjub sellist käitumist või alistub sellele, kui selline ahistamine või kohtlemine on seotud käesolevas direktiivis sätestatud õiguste kasutamisega või tuleneb sellest; |
| --- | --- |

a)

ahistamine ja seksuaalne ahistamine direktiivi 2006/54/EÜ artikli 2 lõike 2 punkti a tähenduses, samuti ebasoodsam kohtlemine, mille põhjustab see, et isik tõrjub sellist käitumist või alistub sellele, kui selline ahistamine või kohtlemine on seotud käesolevas direktiivis sätestatud õiguste kasutamisega või tuleneb sellest;

| b) | korraldus diskrimineerida isikut soo tõttu; |
| --- | --- |

b)

korraldus diskrimineerida isikut soo tõttu;

| c) | halvem kohtlemine seoses rasedus- või sünnituspuhkusega nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ tähenduses (24); |
| --- | --- |

c)

halvem kohtlemine seoses rasedus- või sünnituspuhkusega nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ tähenduses (24);

| d) | halvem kohtlemine Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1158 (25) tähenduses, mis on soopõhine, sealhulgas seoses isa-, vanema- või hoolduspuhkusega; |
| --- | --- |

d)

halvem kohtlemine Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1158 (25) tähenduses, mis on soopõhine, sealhulgas seoses isa-, vanema- või hoolduspuhkusega;

| e) | intersektsionaalne diskrimineerimine, kus sooline diskrimineerimine on kombineeritud diskrimineerimisega, mis toimub ükskõik millise muu kaitstava tunnuse alusel, mille eest kaitseb direktiiv 2000/43/EÜ või 2000/78/EÜ. |
| --- | --- |

e)

intersektsionaalne diskrimineerimine, kus sooline diskrimineerimine on kombineeritud diskrimineerimisega, mis toimub ükskõik millise muu kaitstava tunnuse alusel, mille eest kaitseb direktiiv 2000/43/EÜ või 2000/78/EÜ.

3.   Lõike 2 punktiga e ei kehtestata tööandjate jaoks lisakohustust koguda käesolevas direktiivis osutatud andmeid muude diskrimineerimise eest kaitstavate tunnuste kohta peale soo.

Artikkel 4

Võrdne töö ja võrdväärne töö

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et tööandjad on kehtestanud töötasustruktuurid, millega tagatakse võrdse või võrdväärse töö võrdne tasustamine.

2.   Liikmesriigid võtavad võrdõiguslikkust edendavate asutustega konsulteerides vajalikud meetmed tagamaks, et analüüsivahendid või -meetodid on tehtud kättesaadavaks ja on hõlpsalt kättesaadavad, et toetada ja suunata töö väärtuse hindamist ja võrdlemist kooskõlas käesolevas artiklis sätestatud kriteeriumidega. Need vahendid või meetodid aitavad tööandjatel ja/või sotsiaalpartneritel hõlpsalt kehtestada sooneutraalsed töökohtade hindamise ja klassifitseerimise süsteemid, mis välistavad igasuguse soolise diskrimineerimise, ning neid süsteeme kasutada.

3.   Kui see on asjakohane, võib komisjon Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga (EIGE) konsulteerides ajakohastada kogu liitu hõlmavad suunised seoses sooneutraalsete töökohtade hindamise ja klassifitseerimise süsteemidega.

4.   Töötasustruktuurid peavad olema sellised, mis võimaldavad hinnata töötajate olukorra võrreldavust töö väärtuse seisukohast, lähtudes objektiivsetest sooneutraalsetest kriteeriumidest, mis on töötajate esindajate olemasolu korral nendega kokku lepitud. Need kriteeriumid ei tohi otseselt ega kaudselt põhineda töötajate sool. Need hõlmavad oskusi, jõupingutusi, vastutust ja töötingimusi ning asjakohasel juhul muid konkreetse töö- või ametikoha puhul olulisi tegureid. Neid kriteeriume kohaldatakse objektiivsel ja sooneutraalsel viisil, välistades otsese või kaudse soolise diskrimineerimise. Eelkõige ei tohi alaväärtustada asjaomaseid pehmeid oskusi.

II PEATÜKK

TASUSTAMISE LÄBIPAISTVUS

Artikkel 5

Tasustamise läbipaistvus enne töölevõtmist

1.   Töökohale kandideerijatel on õigus saada tulevaselt tööandjalt järgmist teavet:

| a) | asjaomasel ametikohal objektiivsete ja sooneutraalsete kriteeriumide alusel makstav algtöötasu või selle vahemik ning, |
| --- | --- |

a)

asjaomasel ametikohal objektiivsete ja sooneutraalsete kriteeriumide alusel makstav algtöötasu või selle vahemik ning,

| b) | kui see on kohaldatav, kollektiivlepingu asjaomased sätted, mida tööandja selle ametikohaga seoses kohaldab. |
| --- | --- |

b)

kui see on kohaldatav, kollektiivlepingu asjaomased sätted, mida tööandja selle ametikohaga seoses kohaldab.

Kõnealune teave esitatakse viisil, mis tagab teadlikud ja läbipaistvad läbirääkimised töötasu üle, näiteks esitatakse see avaldatud töökuulutuses enne töövestlust või muul viisil.

2.   Tööandja ei tohi küsida kandideerijalt teavet tema praeguste või varasemate töösuhete ajal makstud töötasu kohta.

3.   Tööandjad tagavad, et töökuulutused ja ametinimetused on sooneutraalsed ning värbamisprotsessid viiakse läbi mittediskrimineerival viisil, et mitte kahjustada õigust saada võrdse või võrdväärse töö eest võrdset tasu (edaspidi „võrdse tasu saamise õigus“).

Artikkel 6

Töötasukujunduse ja töötasu tõusu põhimõtete läbipaistvus

1.   Tööandjad teevad töötajatele hõlpsalt kättesaadavaks kriteeriumid, mida kasutatakse töötajate töötasutasemete ja töötasu tõusu kindlaksmääramiseks. Need kriteeriumid peavad olema objektiivsed ja sooneutraalsed.

2.   Liikmesriigid võivad vabastada vähem kui 50 töötajaga tööandjad lõikes 1 sätestatud kohustusest, mis on seotud töötasu tõusuga.

Artikkel 7

Õigus saada teavet

1.   Töötajatel on kooskõlas lõigetega 2 ja 4 õigus taotleda ja saada kirjalikku teavet oma individuaalse töötasutaseme ning keskmiste töötasutasemete kohta sugude lõikes nende töötajate kategooriate puhul, kes teevad nendega sama või võrdväärset tööd.

2.   Töötajatel on võimalus taotleda ja saada lõikes 1 osutatud teavet oma esindajate kaudu kooskõlas liikmesriigi õiguse ja/või tavadega. Samuti on neil võimalus taotleda ja saada teavet võrdõiguslikkust edendava asutuse kaudu.

Kui saadud teave ei ole täpne või täielik, on töötajatel õigus kas isiklikult või töötajate esindajate kaudu nõuda esitatud andmete kohta täiendavaid ja mõistlikke selgitusi ja üksikasju ning saada põhjendatud vastus.

3.   Tööandjad teavitavad igal aastal kõiki töötajaid nende õigusest saada lõikes 1 osutatud teavet ja sellest, mida töötaja peab tegema, et seda õigust kasutada.

4.   Tööandjad esitavad lõikes 1 osutatud teabe mõistliku aja jooksul, kuid igal juhul kahe kuu jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast.

5.   Töötajaid ei tohi takistada avaldamast oma töötasu võrdse tasustamise põhimõtte järgimise tagamise eesmärgil. Eelkõige kehtestavad liikmesriigid meetmed, et keelata lepingutingimused, mis takistavad töötajaid oma töötasu kohta teavet avaldamast.

6.   Tööandjad võivad nõuda, et töötajad, kes on saanud käesoleva artikli alusel teavet, mis ei ole seotud nende enda töötasu või töötasutasemega, ei kasutaks seda teavet muul eesmärgil kui oma võrdse tasu saamise õiguse tagamiseks.

Artikkel 8

Teabe kättesaadavus

Tööandjad esitavad teabe, mida artiklite 5, 6 ja 7 alusel jagatakse töötajate või töökohale kandideerijatega, formaadis, mis on kättesaadav puudega inimestele ja võtab arvesse nende konkreetseid vajadusi.

Artikkel 9

Aruandlus nais- ja meestöötajate palgalõhe kohta

1.   Liikmesriigid tagavad, et tööandjad esitavad kooskõlas käesoleva artikliga oma organisatsiooni kohta järgmise teabe:

| a) | sooline palgalõhe; |
| --- | --- |

a)

sooline palgalõhe;

| b) | sooline palgalõhe lisa- või muutuvtasude osas; |
| --- | --- |

b)

sooline palgalõhe lisa- või muutuvtasude osas;

| c) | sooline mediaanpalga lõhe; |
| --- | --- |

c)

sooline mediaanpalga lõhe;

| d) | sooline mediaanpalga lõhe lisa- või muutuvtasude osas; |
| --- | --- |

d)

sooline mediaanpalga lõhe lisa- või muutuvtasude osas;

| e) | lisa- või muutuvtasusid saavate nais- ja meestöötajate osakaal; |
| --- | --- |

e)

lisa- või muutuvtasusid saavate nais- ja meestöötajate osakaal;

| f) | nais- ja meestöötajate osakaal igas töötasukvartiilis; |
| --- | --- |

f)

nais- ja meestöötajate osakaal igas töötasukvartiilis;

| g) | sooline palgalõhe töötajate kategooriate lõikes hariliku põhitöötasu või töötasu ja lisa-või muutuvtasude kaupa. |
| --- | --- |

g)

sooline palgalõhe töötajate kategooriate lõikes hariliku põhitöötasu või töötasu ja lisa-või muutuvtasude kaupa.

2.   Tööandjad, kellel on vähemalt 250 töötajat, esitavad 7. juuniks 2027 ja seejärel igal aastal lõikes 1 ette nähtud teabe eelmise kalendriaasta kohta.

3.   Tööandjad, kellel on 150–249 töötajat, esitavad 7. juuniks 2027 ja seejärel iga kolme aasta järel lõikes 1 ette nähtud teabe eelmise kalendriaasta kohta.

4.   Tööandjad, kellel on 100–149 töötajat, esitavad 7. juuniks 2031 ja seejärel iga kolme aasta järel lõikes 1 ette nähtud teabe eelmise kalendriaasta kohta.

5.   Liikmesriigid ei takista alla 100 töötajaga tööandjatel esitamast vabatahtlikult lõikes 1 ette nähtud teavet. Liikmesriigid võivad liikmesriigi õiguse kohaselt nõuda, et alla 100 töötajaga tööandjad esitaksid töötasu käsitleva teabe.

6.   Teabe õigsust kinnitab tööandja juhtkond pärast töötajate esindajatega konsulteerimist. Töötajate esindajatel on juurdepääs tööandja kohaldatavatele meetoditele.

7.   Käesoleva artikli lõike 1 punktides a–g osutatud teave edastatakse asutusele, kes vastutab selliste andmete kogumise ja avaldamise eest vastavalt artikli 29 lõike 3 punktile c. Tööandja võib avaldada käesoleva artikli lõike 1 punktides a–f osutatud teabe oma veebisaidil või teha selle muul viisil üldsusele kättesaadavaks.

8.   Liikmesriigid võivad koguda käesoleva artikli lõike 1 punktides a–f sätestatud teavet ise, tuginedes sellistele haldusandmetele nagu andmed, mille tööandjad esitavad maksuametile või sotsiaalkindlustusametile. See teave avalikustatakse artikli 29 lõike 3 punkti c alusel.

9.   Tööandjad esitavad lõike 1 punktis g osutatud teabe kõikidele oma töötajatele ja töötajate esindajatele. Taotluse korral esitavad tööandjad teabe tööinspektsioonile ja võrdõiguslikkust edendavale asutusele. Taotluse korral esitatakse ka eelmise nelja aasta andmed, kui need on kättesaadavad.

10.   Töötajatel ja töötajate esindajatel, tööinspektsioonidel ja võrdõiguslikkust edendavatel asutustel on õigus küsida tööandjatelt täiendavaid selgitusi ja üksikasju esitatud teabe kohta, sealhulgas selgitusi võimalike sooliste töötasuerinevuste kohta. Tööandjad peavad sellistele taotlustele vastama mõistliku aja jooksul, esitades põhjendatud vastuse. Kui soolised töötasuerinevused ei ole põhjendatud objektiivsete sooneutraalsete kriteeriumide alusel, peavad tööandjad mõistliku aja jooksul olukorra parandama, tehes tihedat koostööd töötajate esindajate, tööinspektsiooni ja/ või võrdõiguslikkust edendava asutusega.

Artikkel 10

Töötasu ühine hindamine

1.   Liikmesriigid võtavad asjakohased meetmed tagamaks, et tööandjad, kelle suhtes kohaldatakse artikli 9 alusel töötasualast aruandluskohustust, viivad koostöös oma töötajate esindajatega läbi töötasude ühise hindamise, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | töötasuaruannetest ilmneb nais- ja meestöötajate keskmises töötasutasemes vähemalt 5 % vahe ükskõik millises töötajate kategoorias; |
| --- | --- |

a)

töötasuaruannetest ilmneb nais- ja meestöötajate keskmises töötasutasemes vähemalt 5 % vahe ükskõik millises töötajate kategoorias;

| b) | tööandja ei ole seda keskmise töötasutaseme erinevust põhjendanud objektiivsete ja sooneutraalsete kriteeriumide alusel; |
| --- | --- |

b)

tööandja ei ole seda keskmise töötasutaseme erinevust põhjendanud objektiivsete ja sooneutraalsete kriteeriumide alusel;

| c) | tööandja ei ole sellist põhjendamatut keskmise töötasutaseme erinevust korrigeerinud kuue kuu jooksul alates soolise töötasuaruande esitamise kuupäevast. |
| --- | --- |

c)

tööandja ei ole sellist põhjendamatut keskmise töötasutaseme erinevust korrigeerinud kuue kuu jooksul alates soolise töötasuaruande esitamise kuupäevast.

2.   Töötasude ühine hindamine viiakse läbi selleks, et teha kindlaks, korrigeerida ja vältida nais- ja meestöötajate töötasuerinevusi, mis ei ole põhjendatud objektiivsete ja sooneutraalsete kriteeriumide alusel, ning see hõlmab järgmist:

| a) | nais- ja meestöötajate osakaalu analüüs igas töötajate kategoorias; |
| --- | --- |

a)

nais- ja meestöötajate osakaalu analüüs igas töötajate kategoorias;

| b) | teave nais- ja meestöötajate keskmiste töötasutasemete ning lisa või muutuvtasude kohta igas töötajate kategoorias; |
| --- | --- |

b)

teave nais- ja meestöötajate keskmiste töötasutasemete ning lisa või muutuvtasude kohta igas töötajate kategoorias;

| c) | nais- ja meestöötajate keskmiste töötasutasemete erinevus igas töötajate kategoorias; |
| --- | --- |

c)

nais- ja meestöötajate keskmiste töötasutasemete erinevus igas töötajate kategoorias;

| d) | selliste keskmiste töötasutasemete erinevuste põhjused võimalike objektiivsete ja sooneutraalsete kriteeriumide alusel, mille töötajate esindajad ja tööandja on ühiselt kindlaks teinud; |
| --- | --- |

d)

selliste keskmiste töötasutasemete erinevuste põhjused võimalike objektiivsete ja sooneutraalsete kriteeriumide alusel, mille töötajate esindajad ja tööandja on ühiselt kindlaks teinud;

| e) | nende nais- ja meestöötajate osakaal, kelle töötasu suurenes pärast ema- või isa-, vanema- või hoolduspuhkuselt tagasitulekut, kui asjaomaste töötajate kategooria töötasu nende ema- või isa-, vanema- või hoolduspuhkusel viibimise ajal suurenes; |
| --- | --- |

e)

nende nais- ja meestöötajate osakaal, kelle töötasu suurenes pärast ema- või isa-, vanema- või hoolduspuhkuselt tagasitulekut, kui asjaomaste töötajate kategooria töötasu nende ema- või isa-, vanema- või hoolduspuhkusel viibimise ajal suurenes;

| f) | meetmed töötasuerinevuste kõrvaldamiseks, kui need ei ole põhjendatud objektiivsete ja sooneutraalsete kriteeriumide alusel; |
| --- | --- |

f)

meetmed töötasuerinevuste kõrvaldamiseks, kui need ei ole põhjendatud objektiivsete ja sooneutraalsete kriteeriumide alusel;

| g) | varasemates töötasude ühistes hindamistes esitatud meetmete tulemuslikkuse hindamine. |
| --- | --- |

g)

varasemates töötasude ühistes hindamistes esitatud meetmete tulemuslikkuse hindamine.

3.   Tööandjad teevad töötasude ühise hindamise kättesaadavaks töötajatele ja nende esindajatele ning edastavad selle järelevalveasutusele artikli 29 lõike 3 punkti d alusel. Taotluse korral teevad nad hindamise kättesaadavaks tööinspektsioonile ja võrdõiguslikkust edendavale asutusele.

4.   Töötasude ühisest hindamisest tulenevate meetmete rakendamisel korrigeerib tööandja põhjendamatud töötasuerinevused mõistliku aja jooksul tihedas koostöös töötajate esindajatega, järgides liikmesriigi õigust ja/või tavasid. Tööinspektsioonil või võrdõiguslikkust edendaval asutusel võidakse paluda selles protsessis osaleda. Nende meetmete rakendamine hõlmab töökohal olemasolevate sooneutraalsete hindamis- ja klassifitseerimissüsteemide analüüsimist või selliste süsteemide kehtestamist, et tagatud oleks igasuguse otsese või kaudse soolise palgadiskrimineerimise välistamine.

Artikkel 11

Alla 250 töötajaga tööandjate toetamine

Liikmesriigid annavad alla 250 töötajaga tööandjatele ja asjaomastele töötajate esindajatele tehnilise abi ja koolituse vormis toetust, et aidata neil täita käesolevas direktiivis sätestatud kohustusi.

Artikkel 12

Andmekaitse

1.   Kui artiklite 7, 9 ja 10 kohaste meetmete raames esitatud teave hõlmab isikuandmete töötlemist, esitatakse see kooskõlas määrusega (EL) 2016/679.

2.   Käesoleva direktiivi artiklite 7, 9 või 10 alusel töödeldud isikuandmeid ei kasutata muul eesmärgil kui võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamiseks.

3.   Liikmesriigid võivad otsustada, et kui teabe avalikustamine artiklite 7, 9 ja 10 alusel tooks otseselt või kaudselt kaasa tuvastatava töötaja töötasu avalikustamise, saavad selle teabega tutvuda üksnes töötajate esindajad, tööinspektsioon või võrdõiguslikkust edendav asutus. Töötajate esindajad või võrdõiguslikkust edendav asutus nõustavad töötajaid seoses käesoleva direktiivi kohase võimaliku nõudega, ilma et avalikustataks sama või võrdväärset tööd tegevate individuaalsete töötajate tegelikku töötasutaset. Artikli 29 kohase järelevalve tegemiseks peab teave olema piiranguteta kättesaadav.

Artikkel 13

Sotsiaaldialoog

Ilma et see piiraks sotsiaalpartnerite sõltumatust ning kooskõlas liikmesriigi õiguse ja tavaga võtavad liikmesriigid asjakohaseid meetmeid, et tagada sotsiaalpartnerite tulemuslik kaasamine, arutades nendega nende taotlusel käesolevas direktiivis sätestatud õigusi ja kohustusi, kui see on kohaldatav.

Ilma et see piiraks sotsiaalpartnerite sõltumatust ning võttes arvesse riikide erinevaid tavasid, võtavad liikmesriigid asjakohaseid meetmeid, et edendada sotsiaalpartnerite rolli ja julgustada kasutama õigust pidada kollektiivläbirääkimisi meetmete üle, millega vähendada palgadiskrimineerimist ja selle negatiivset mõju peamiselt ühe sugupoole tehtava töö alahindamisele.

III PEATÜKK

ÕIGUSKAITSEVAHENDID JA ÕIGUSE JÄRGIMISE TAGAMINE

Artikkel 14

Õiguste kaitse

Liikmesriigid tagavad, et pärast võimalikku lepitusmenetlust on kohtumenetlused võrdse tasustamise põhimõttega seotud õiguste ja kohustuste järgimise tagamiseks kättesaadavad kõigile töötajatele, kes leiavad, et neid on võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamata jätmise tõttu õigusvastaselt koheldud. Sellised menetlused peavad olema töötajatele ja nende nimel tegutsevatele isikutele kergesti kättesaadavad isegi pärast seda, kui töösuhe, milles väidetav diskrimineerimine aset leidis, on lõppenud.

Artikkel 15

Menetlused töötajate nimel või toetuseks

Liikmesriigid tagavad, et ühingutel, organisatsioonidel, võrdõiguslikkust edendavatel asutustel ning töötajate esindajatel ja muudel juriidilistel isikutel, kellel on kooskõlas liikmesriigi õiguses sätestatud kriteeriumidega õigustatud huvi meeste ja naiste võrdõiguslikkuse tagamiseks, on õigus algatada haldus- või kohtumenetlus seoses võrdse tasustamise põhimõttega seotud õiguste või kohustuste väidetava rikkumisega või olla sellises menetluses osaline. Sellise isiku nõusolekul, kelle puhul on väidetavalt rikutud õigust või kohustust, mis on seotud võrdse tasustamise põhimõttega, võivad nad tegutseda selle isiku nimel või toetuseks.

Artikkel 16

Õigus hüvitisele

1.   Liikmesriigid tagavad, et töötajal, kes on võrdse tasustamise põhimõttega seotud õiguse või kohustuse rikkumise tõttu kannatanud kahju, on õigus nõuda ja saada selle kahju eest liikmesriigi määratud täielikku hüvitist või kahjutasu.

2.   Lõikes 1 osutatud hüvitis või kahjutasu peab tagama tekitatud kahju tegeliku ja tulemusliku hüvitamise või, kui liikmesriik nii määrab, tekitatud kahju ja kahjustuste heastamise kahjutasu maksmisega viisil, mis on hoiatav ja proportsionaalne.

3.   Hüvitis või kahjutasu peab kahju kannatanud töötaja asetama olukorda, milles ta oleks olnud, kui teda ei oleks diskrimineeritud soo alusel või kui ei oleks rikutud õigusi või kohustusi, mis on seotud võrdse tasustamise põhimõttega. Liikmesriigid tagavad, et hüvitis või kahjutasu hõlmab saamata jäänud töötasu ja seotud boonuste või loonustasude täies ulatuses sissenõudmist, hüvitist kaotatud võimaluste, mittevaralise kahju ning muude selliste asjaomaste tegurite põhjustatud kahju eest, mille hulka võib kuuluda intersektsionaalne diskrimineerimine, samuti viivist.

4.   Hüvitise või kahjutasu suurust ei tohi eelnevalt piirata ülemmäära kehtestamisega.

Artikkel 17

Muud õiguskaitsevahendid

1.   Liikmesriigid tagavad, et võrdse tasustamise põhimõttega seotud õiguste või kohustuste rikkumise korral võivad pädevad asutused või liikmesriikide kohtud kooskõlas liikmesriigi õigusega kaebaja või hageja taotlusel ja vastaspoole või kostja kulul teha:

| a) | ettekirjutuse rikkumise lõpetamiseks; |
| --- | --- |

a)

ettekirjutuse rikkumise lõpetamiseks;

| b) | ettekirjutuse meetmete võtmiseks, et tagada võrdse tasustamise põhimõttega seotud õiguste ja kohustuste järgimine. |
| --- | --- |

b)

ettekirjutuse meetmete võtmiseks, et tagada võrdse tasustamise põhimõttega seotud õiguste ja kohustuste järgimine.

2.   Kui vastaspool või kostja jätab lõike 1 kohaselt tehtud ettekirjutuse täitmata, tagavad liikmesriigid, et nende pädevatel asutustel või kohtutel on võimalik asjakohasel juhul teha korduva trahvi maksekäsund, et tagada ettekirjutuse täitmine.

Artikkel 18

Tõendamiskohustuse üleminek

1.   Liikmesriigid võtavad kooskõlas oma kohtusüsteemiga vajalikud meetmed, tagamaks et kui isik, kes leiab, et ta on võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamata jätmise tõttu kannatanud, esitab pädevale asutusele või liikmesriigi kohtule faktilised asjaolud, mille põhjal võib eeldada, et on toimunud otsene või kaudne diskrimineerimine, peab vastaspool või kostja tõendama, et otsest ega kaudset palgadiskrimineerimist ei ole toimunud.

2.   Liikmesriigid tagavad, et kui tööandja on artiklites 5, 6, 7, 9 ja 10 sätestatud tasustamise läbipaistvusega seotud kohustused täitmata jätnud, peab tööandja väidetavat otsest või kaudset palgadiskrimineerimist käsitlevas kohtu- või haldusmenetluses tõendama, et sellist diskrimineerimist ei ole toimunud.

Käesoleva lõike esimest lõiku ei kohaldata, juhul kui tööandja tõendab, et artiklites 5, 6, 7, 9 ja 10 sätestatud kohustuste rikkumine oli ilmselgelt tahtmatu ja vähetähtis.

3.   Käesolev direktiiv ei takista liikmesriike kehtestamast soodsamaid tõendamisnorme töötajale, kes on algatanud seoses võrdse tasustamise põhimõttega seotud õiguste või kohustuste väidetava rikkumisega haldus- või kohtumenetluse.

4.   Liikmesriigid ei pea kohaldama lõiget 1 menetluste suhtes, mille korral faktiliste asjaolude uurimine on pädeva asutuse või liikmesriigi kohtu ülesanne.

5.   Käesolevat artiklit ei kohaldata kriminaalmenetluse suhtes, kui liikmesriigi õiguses ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 19

Võrdse või võrdväärse töö tõendamine

1.   Hinnates seda, kas nais- ja meestöötajad teevad võrdset või võrdväärset tööd, ei piirduta töötajate olukorra võrreldavuse hindamisel olukordadega, kus naised ja mehed töötavad sama tööandja juures, vaid hindamist laiendatakse ka juhtudele, kus tasustamistingimused on pärit ühest ja samast allikast. Ühe allikaga on tegemist juhul, kui selles on määratud kindlaks töötajate võrdlemiseks olulised töötasukomponendid.

2.   Töötajate olukorra võrreldavuse hindamisel ei piirduta asjaomase töötajaga samal ajal töötavate töötajatega.

3.   Kui reaalset võrdlusisikut ei ole võimalik leida, on väidetava palgadiskrimineerimise tõendamiseks lubatud kasutada muid tõendeid, kaasa arvatud statistikat või võrdlust selle kohta, kuidas töötajat võrreldavas olukorras koheldaks.

Artikkel 20

Juurdepääs tõenditele

1.   Liikmesriigid tagavad, et võrdse tasustamisega seotud nõude või hagi menetlemisel saavad pädevad asutused või liikmesriikide kohtud kooskõlas liikmesriigi õiguse ja tavadega kohustada isikut, kelle vastu nõue või hagi esitati, avaldama kõik tema käsutuses olevad asjakohased tõendid.

2.   Liikmesriigid tagavad, et pädevatel asutustel või liikmesriikide kohtutel on õigus nõuda konfidentsiaalset teavet sisaldavate tõendite avaldamist, kui nad peavad seda võrdse tasustamisega seotud nõude või hagi jaoks oluliseks. Liikmesriigid tagavad, et sellise teabe avaldamise nõudmisel on pädevatel asutustel või liikmesriikide kohtutel kasutada tulemuslikud meetmed kõnealuse teabe kaitsmiseks kooskõlas riigisiseste menetlusnormidega.

3.   Käesolev artikkel ei takista liikmesriike säilitamast või võtmast kasutusele kaebajale või hagejale soodsamaid norme.

Artikkel 21

Aegumistähtajad

1.   Liikmesriigid tagavad, et õigusnormidega, mida kohaldatakse võrdse tasustamise nõuete aegumistähtaegade suhtes, määratakse kindlaks, millal hakatakse aegumistähtaega arvestama, mis on selle pikkus ja asjaolud ning mille alusel aegumistähtaja arvestamine katkestatakse või peatatakse. Aegumistähtaega ei hakata arvestama enne, kui kaebaja või hageja on rikkumisest teadlik või kui võib mõistlikult eeldada, et ta on sellest teadlik. Liikmesriigid võivad otsustada, et aegumistähtaega ei hakata arvestama seni, kuni rikkumine kestab või enne töölepingu või töösuhte lõppemist. Aegumistähtajad ei tohi olla lühemad kui kolm aastat.

2.   Liikmesriigid tagavad, et aegumistähtaeg peatatakse või – olenevalt liikmeriikide õigusest – katkestatakse kohe, kui kaebaja või hageja võtab meetmeid, teavitades tööandjat kaebusest või algatades kohtumenetluse, otse või kasutades vahendajana töötajate esindajaid või tööinspektsiooni või võrdõiguslikkust edendavat asutust.

3.   Käesolevat artiklit ei kohaldata nõuete aegumise normide kohta.

Artikkel 22

Õigusabikulud

Liikmesriigid tagavad, et kui palgadiskrimineerimist puudutav nõue lahendatakse kostja kasuks, on liikmesriigi kohtul vastavalt liikmesriigi õigusele võimalus hinnata, kas kohtuasjas kaotajaks jäänud hagejal oli piisav alus hagi esitamiseks kohtusse ning kui see oli nii, siis hinnata, kas on asjakohane asjaomaselt hagejalt menetluskulude kandmist mitte nõuda.

Artikkel 23

Karistused

1.   Liikmesriigid kehtestavad normid mõjusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste kohta, mida kohaldatakse võrdse tasustamise põhimõttega seotud õiguste või kohustuste rikkumise korral. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste normide rakendamine, ja teavitavad komisjoni viivitamata nimetatud normidest ja meetmetest ning kõikidest neid mõjutavatest hilisematest muudatustest.

2.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud karistustega tagatakse võrdse tasustamise põhimõttega seotud õiguste ja kohustuste rikkumise korral tegelik hoiatav mõju. Sellised karistused hõlmavad liikmesriigi õiguse alusel kehtestatavaid trahve.

3.   Lõikes 1 osutatud karistuste puhul võetakse arvesse kõiki asjaomaseid raskendavaid või kergendavaid asjaolusid, mida võidakse rikkumise korral kohaldada ning mille hulka võib kuuluda intersektsionaalne diskrimineerimine.

4.   Liikmesriigid tagavad, et võrdse tasustamise põhimõttega seotud õiguste ja kohustuste korduva rikkumise korral kohaldatakse erikaristusi.

5.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada käesolevas artiklis ette nähtud karistuste tulemuslik kohaldamine praktikas.

Artikkel 24

Võrdne tasustamine riigihankelepingutes ja kontsessioonides

1.   Asjakohased meetmed, mida liikmesriigid võtavad kooskõlas direktiivi 2014/23/EL artikli 30 lõikega 3, direktiivi 2014/24/EL artikli 18 lõikega 2 ja direktiivi 2014/25/EL artikli 36 lõikega 2, hõlmavad meetmeid, millega tagatakse, et riigihankelepingute ja kontsessioonide täitmisel järgivad ettevõtjad võrdse tasustamise põhimõttega seotud kohustusi.

2.   Liikmesriigid kaaluvad võimalust nõuda, et avaliku sektori hankijad lisaksid lepingusse vajalikud karistused ja lõpetamistingimused, et tagada riigihankelepingutes ja kontsessioonides võrdse tasustamise põhimõtte järgimine. Kui liikmesriikide ametiasutused tegutsevad kooskõlas direktiivi 2014/23/EL artikli 38 lõike 7 punktiga a, direktiivi 2014/24/EL artikli 57 lõike 4 punktiga a või direktiivi 2014/25/EL artikli 80 lõikega 1 koosmõjus direktiivi 2014/24/EL artikli 57 lõike 4 punktiga a, võivad avaliku sektori hankijad ettevõtja hankemenetlusest kõrvaldada või võivad liikmesriigid avaliku sektori hankijatelt nõuda ettevõtja hankemenetlusest kõrvaldamist, kui nad suudavad asjakohasel viisil tõendada, et rikutud on käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kohustust, mis puudutab tasustamise läbipaistvust või suuremat kui 5 % palgalõhet ükskõik millises töötajate kategoorias, välja arvatud juhul, kui tööandja suudab seda objektiivsete sooneutraalsete kriteeriumide alusel põhjendada. See ei piira muid direktiivis 2014/23/EL, 2014/24/EL või 2014/25/EL sätestatud õigusi ja kohustusi.

Artikkel 25

Ohvristamine ja kaitse ebasoodsama kohtlemise eest

1.   Töötajaid ja töötajate esindajaid ei kohelda ebasoodsamalt seetõttu, et nad on kasutanud võrdse tasustamisega seotud õigusi või on toetanud teist isikut tema õiguste kaitsmisel.

2.   Liikmesriigid võtavad oma õigussüsteemides meetmed, mis on vajalikud, et kaitsta töötajaid, sealhulgas neid töötajaid, kes on töötajate esindajad, töölt vabastamise või tööandjapoolse muu pahatahtliku kohtlemise eest vastusena tööandja organisatsiooni sees esitatud kaebusele või haldus- või kohtumenetlusele seoses võrdse tasustamise põhimõttega seotud õiguste või kohustuste täitmise tagamiseks.

Artikkel 26

Seos direktiiviga 2006/54/EÜ

Menetluste suhtes, mis käsitlevad õigusi või kohustusi seoses direktiivi 2006/54/EÜ artiklis 4 sätestatud võrdse tasustamise põhimõttega, kohaldatakse käesoleva direktiivi III peatükki.

IV PEATÜKK

HORISONTAALSED SÄTTED

Artikkel 27

Kaitsetase

1.   Liikmesriigid võivad kehtestada või säilitada töötajate jaoks käesoleva direktiivi sätetest soodsamad sätted.

2.   Käesoleva direktiivi rakendamine ei anna mingil juhul alust kaitsetaseme alandamiseks käesoleva direktiiviga reguleeritavates valdkondades.

Artikkel 28

Võrdõiguslikkust edendavad asutused

1.   Ilma et see piiraks tööinspektsioonide või muude töötajate õigusi kaitsvate asutuste, sealhulgas sotsiaalpartnerite pädevust, on võrdõiguslikkust edendavad asutused pädevad käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes.

2.   Liikmesriigid võtavad kooskõlas liikmesriigi õiguse ja tavadega aktiivseid meetmeid, et tagada võrdse tasustamise põhimõttega seotud küsimuses tihe koostöö ja koordineerimine tööinspektsioonide, võrdõiguslikkust edendavate asutuste ning, kui see on asjakohane, sotsiaalpartnerite vahel.

3.   Liikmesriigid tagavad võrdõiguslikkust edendavatele asutustele piisavalt vahendeid, et võimaldada neil tulemuslikult täita oma ülesandeid, mis on seotud võrdse tasustamise õiguse järgimisega.

Artikkel 29

Järelevalve ja teadlikkuse suurendamine

1.   Liikmesriigid tagavad võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise järjepideva ja koordineeritud järelevalve ja toetamise ning kõigi kättesaadavate õiguskaitsevahendite kohaldamise.

2.   Iga liikmesriik määrab käesoleva direktiivi rakendamiseks võetavaid riiklikke rakendusmeetmeid jälgiva ja toetava asutuse (edaspidi „järelevalveasutus“) ning võtab vajalikud meetmed sellise asutuse nõuetekohaseks toimimiseks. Järelevalveasutus võib olla olemasoleva riigiasutuse või -struktuuri osa. Liikmesriigid võivad määrata teadlikkuse suurendamise ja andmete kogumise eesmärgil rohkem kui ühe asutuse, eeldusel et lõike 3 punktides b, c ja e sätestatud järelevalve- ja analüüsiülesandeid täidab keskne asutus.

3.   Liikmesriigid tagavad, et järelevalveasutuse ülesanded hõlmavad järgmist:

| a) | avalik-õiguslike ja eraõiguslike ettevõtjate ja organisatsioonide, sotsiaalpartnerite ja üldsuse teadlikkuse suurendamine, et edendada võrdse tasustamise põhimõtet ja õigust tasustamise läbipaistvusele, käsitledes muu hulgas intersektsionaalset diskrimineerimist seoses võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmisega; |
| --- | --- |

a)

avalik-õiguslike ja eraõiguslike ettevõtjate ja organisatsioonide, sotsiaalpartnerite ja üldsuse teadlikkuse suurendamine, et edendada võrdse tasustamise põhimõtet ja õigust tasustamise läbipaistvusele, käsitledes muu hulgas intersektsionaalset diskrimineerimist seoses võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmisega;

| b) | soolise palgalõhe põhjuste analüüsimine ning selliste vahendite väljatöötamine, mis aitaksid töötasuerinevusi hinnata, kasutades selleks eelkõige EIGE analüütilist tegevust ja analüüsivahendeid; |
| --- | --- |

b)

soolise palgalõhe põhjuste analüüsimine ning selliste vahendite väljatöötamine, mis aitaksid töötasuerinevusi hinnata, kasutades selleks eelkõige EIGE analüütilist tegevust ja analüüsivahendeid;

| c) | tööandjatelt artikli 9 lõike 7 kohaselt saadud andmete kogumine ning artikli 9 lõike 1 punktides a–f osutatud andmete viivitamatu avaldamine hõlpsasti kättesaadaval ja kasutajasõbralikul viisil, mis võimaldab võrrelda asjaomase liikmesriigi tööandjaid, sektoreid ja piirkondi, ning eelmise nelja aasta andmete esitamine, kui need on kättesaadavad; |
| --- | --- |

c)

tööandjatelt artikli 9 lõike 7 kohaselt saadud andmete kogumine ning artikli 9 lõike 1 punktides a–f osutatud andmete viivitamatu avaldamine hõlpsasti kättesaadaval ja kasutajasõbralikul viisil, mis võimaldab võrrelda asjaomase liikmesriigi tööandjaid, sektoreid ja piirkondi, ning eelmise nelja aasta andmete esitamine, kui need on kättesaadavad;

| d) | artikli 10 lõike 3 kohaselt esitatud, töötasu ühist hindamist käsitlevate aruannete kogumine; |
| --- | --- |

d)

artikli 10 lõike 3 kohaselt esitatud, töötasu ühist hindamist käsitlevate aruannete kogumine;

| e) | andmete koondamine palgadiskrimineerimise nõuete arvu ja liigi kohta ning pädevatele ametiasutustele, sealhulgas võrdõiguslikkust edendavad asutused, ja liikmesriigi kohtutele esitatud kaebuste kohta. |
| --- | --- |

e)

andmete koondamine palgadiskrimineerimise nõuete arvu ja liigi kohta ning pädevatele ametiasutustele, sealhulgas võrdõiguslikkust edendavad asutused, ja liikmesriigi kohtutele esitatud kaebuste kohta.

4.   Liikmesriigid esitavad lõike 3 punktides c, d ja e osutatud andmed komisjonile ühekorraga hiljemalt 7. juuniks 2028 ja seejärel iga kahe aasta järel.

Artikkel 30

Kollektiivläbirääkimised ja kollektiivne tegutsemine

Käesolev direktiiv ei mõjuta mingil viisil õigust pidada läbirääkimisi kollektiivlepingute üle, neid sõlmida ja jõustada ning tegutseda kollektiivselt kooskõlas liikmesriigi õiguse ja tavaga.

Artikkel 31

Statistika

Liikmesriigid esitavad igal aastal komisjonile (Eurostatile) oma ajakohastatud korrigeerimata kujul andmed soolise palgalõhe arvutamiseks. See statistika tuleb koostada sugude, majandussektorite, tööaja (täistööaeg / osaline tööaeg), majandusliku kontrolli (riigi omand / eraomand) ja vanuse kaupa ning andmed tuleb arvutada igal aastal.

Esimeses lõigus osutatud andmete esitamine vaatlusaasta 2026 kohta algab 31. jaanuaril 2028.

Artikkel 32

Teabe levitamine

Liikmesriigid võtavad aktiivseid meetmeid, tagamaks et käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud sätted ja juba kehtivad asjakohased sätted tehakse liikmesriikide territooriumil asjaomastele isikutele teatavaks, kasutades selleks kõiki sobivaid vahendeid.

Artikkel 33

Rakendamine

Liikmesriigid võivad usaldada käesoleva direktiivi rakendamise sotsiaalpartneritele, kui see on kooskõlas sotsiaalpartnerite rolli käsitleva liikmesriigi õiguse ja/või tavaga ning kui liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et käesoleva direktiiviga eesmärgiks seatud tulemused on alati saavutatud. Sotsiaalpartneritele usaldatud rakendamisülesanded võivad hõlmata järgmist:

| a) | artikli 4 lõikes 2 sätestatud analüüsivahendite ja -meetodite väljatöötamine; |
| --- | --- |

a)

artikli 4 lõikes 2 sätestatud analüüsivahendite ja -meetodite väljatöötamine;

| b) | rahalised karistused, mis on võrreldavad trahvidega, eeldusel, et need on mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

b)

rahalised karistused, mis on võrreldavad trahvidega, eeldusel, et need on mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 34

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 7. juuniks 2026. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Komisjoni teavitamisel lisavad liikmesriigid komisjonile ka kokkuvõtte hinnangust selle kohta, millist mõju avaldavad nende ülevõtmismeetmed töötajatele ja alla 250 töötajaga tööandjatele, ning viite sellisele avaldatud hinnangule.

2.   Kui liikmesriigid võtavad vastu lõikes 1 osutatud normid, sisaldavad need viidet käesolevale direktiivile või selline viide lisatakse nende ametliku avaldamise korral. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 35

Aruandlus ja läbivaatamine

1.   Hiljemalt 7. juuniks 2031 teavitavad liikmesriigid komisjoni sellest, kuidas käesolevat direktiivi on rakendatud ja milline on olnud selle mõju praktikas.

2.   Hiljemalt 7. juuniks 2033 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta. Kõnealuses aruandes analüüsitakse muu hulgas artiklites 9 ja 10 tööandjatele seatud künniseid ning artikli 10 lõikes 1 töötasude ühise hindamise käivitajana sätestatud 5 % läve. Komisjon esitab kohasel juhul selliseid õigusaktide muutmise ettepanekuid, mida ta peab nimetatud aruande alusel vajalikuks.

Artikkel 36

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 37

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 10. mai 2023

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ROSWALL

---

(1)  
  ELT C 341, 24.8.2021, lk 84.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 30. märtsi 2023. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 24. aprilli 2023. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Kohtu 30. aprilli 1996. aasta otsus kohtuasjas P vs. S, C-13/94, ECLI:EU:C:1996:170; Euroopa Kohtu 7. jaanuari 2004. aasta otsus kohtuasjas K.B., C-117/01, ECLI:EU:C:2004:7; Euroopa Kohtu 27. aprilli 2006. aasta otsus kohtuasjas Richards, C-423/04, ECLI:EU:C:2006:256; Euroopa Kohtu 26. juuni 2018. aasta otsus kohtuasjas M.B., C-451/16, ECLI:EU:C:2018:492.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (ELT L 204, 26.7.2006, lk 23).

4

(5)  Euroopa Kohtu 3. juuli 1986. aasta otsus kohtuasjas Lawrie-Blum, 66/85, ECLI:EU:C:1986:284; Euroopa Kohtu 14. oktoobri 2010. aasta otsus kohtuasjas Union Syndicale Solidaires Isère, C-428/09, ECLI:EU:C:2010:612; Euroopa Kohtu 4. detsembri 2014. aasta otsus kohtuasjas FNV Kunsten Informatie en Media, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411; Euroopa Kohtu 9. juuli 2015. aasta otsus kohtuasjas Balkaya, C-229/14, ECLI:EU:C:2015:455; Euroopa Kohtu 17. novembri 2016. aasta otsus kohtuasjas Betriebsrat der Ruhrlandklinik, C-216/15, ECLI:EU:C:2016:883; Euroopa Kohtu 16. juuli 2020. aasta otsus kohtuasjas Governo della Repubblica italiana (Itaalia rahukohtunike staatus), C-658/18, ECLI:EU:C:2020:572.

5

(6)  Vt nt Euroopa Kohtu 9. veebruari 1982. aasta otsus kohtuasjas Garland, C-12/81, ECLI:EU:C:1982:44; Euroopa Kohtu 9. juuni 1982. aasta otsus kohtuasjas Euroopa Ühenduste Komisjon vs. Luksemburgi Suurhertsogiriik, C-58/81, ECLI:EU:C:1982:215; Euroopa Kohtu 13. juuli 1989. aasta otsus kohtuasjas Rinner-Kühn, C-171/88, ECLI:EU:C:1989:328; Euroopa Kohtu 27. juuni 1990. aasta otsus kohtuasjas Kowalska, C-33/89, ECLI: EU:C:1990:265; Euroopa Kohtu 4. juuni 1992. aasta otsus kohtuasjas Bötel, C-360/90, ECLI:EU:C:1992:246; Euroopa Kohtu 13. veebruari 1996. aasta otsus kohtuasjas Gillespie jt, C-342/93, ECLI:EU:C:1996:46; Euroopa Kohtu 7. märtsi 1996. aasta otsus kohtuasjas Freers and Speckmann, C-278/93, ECLI:EU:C:1996:83; Euroopa Kohtu 30. märtsi 2004. aasta otsus kohtuasjas Alabaster, C-147/02, ECLI:EU:C:2004:192.

6

(7)  Nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22).

7

(8)  Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16).

8

(9)  Euroopa Kohtu 17. septembri 2002. aasta otsus kohtuasjas Lawrence jt, C-320/00, ECLI:EU:C:2002:498.

9

(10)  Euroopa Kohtu 27. märtsi 1980. aasta otsus kohtuasjas Macarthys Ltd, C-129/79, ECLI:EU:C:1980:103.

10

(11)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2102, mis käsitleb avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust (ELT L 327, 2.12.2016, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

14

(15)  Euroopa Kohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus kohtuasjas Arjona Camacho, C-407/14, ECLI:EU:C:2015:831, punkt 45.

15

(16)  Euroopa Kohtu 17. oktoobri 1989. aasta otsus kohtuasjas Danfoss, C-109/88, ECLI:EU:C:1989:383.

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

19

(20)  Euroopa Kohtu 20. juuni 2019. aasta otsus kohtuasjas Hakelbracht jt, C-404/18, ECLI:EU:2019:523.

20

(21)  Nõukogu 9. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 530/1999 töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta (EÜT L 63, 12.3.1999, lk 6).

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

23

(24)  Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (kümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 348, 28.11.1992, lk 1).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2010/18/EL (ELT L 188, 12.7.2019, lk 79).

25

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/45 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/45

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/971,

10. mai 2023,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Cedro di Santa Maria del Cedro“ (KPN)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2)Itaalia taotlus registreerida nimetus „Cedro di Santa Maria del Cedro“. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2)Itaalia taotlus registreerida nimetus „Cedro di Santa Maria del Cedro“.

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast põhjendatud vastuväidet, tuleks nimetus „Cedro di Santa Maria del Cedro“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast põhjendatud vastuväidet, tuleks nimetus „Cedro di Santa Maria del Cedro“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Cedro di Santa Maria del Cedro“ (KPN) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. mai 2023

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 25, 24.1.2023, lk 12.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/46

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/972,

10. mai 2023,

millega lubatakse viia uuendtoiduna turule Labisia pumila vee-etanooliekstrakt ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/2470

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule viia ainult loa saanud ja liidu uuendtoitude loetellu kantud uuendtoitu. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule viia ainult loa saanud ja liidu uuendtoitude loetellu kantud uuendtoitu.

| (2) | Määruse (EL) 2015/2283 artikli 8 kohaselt võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2015/2283 artikli 8 kohaselt võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu.

| (3) | 7. oktoobril 2019 esitas äriühing Medika Natura Sdn. Bhd. (edaspidi „taotleja“, varasemalt äriühing Orchid Life Sdn Bhd) komisjonile määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 1 kohase taotluse viia uuendtoiduna liidu turule Labisia pumila vee-etanooliekstrakti. Taotleja esitas taotluse Labisia pumila vee-etanooliekstrakti kasutamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (3) määratletud toidulisandites, mis on ette nähtud täiskasvanutele (välja arvatud rasedad ja imetavad naised) koguses kuni 750 mg päevas. |
| --- | --- |

(3)

7. oktoobril 2019 esitas äriühing Medika Natura Sdn. Bhd. (edaspidi „taotleja“, varasemalt äriühing Orchid Life Sdn Bhd) komisjonile määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 1 kohase taotluse viia uuendtoiduna liidu turule Labisia pumila vee-etanooliekstrakti. Taotleja esitas taotluse Labisia pumila vee-etanooliekstrakti kasutamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (3) määratletud toidulisandites, mis on ette nähtud täiskasvanutele (välja arvatud rasedad ja imetavad naised) koguses kuni 750 mg päevas.

| (4) | Taotleja esitas 7. oktoobril 2019 komisjonile ka andmekaitsetaotluse seoses rottidel läbiviidud farmakokineetilise katse (4), bakterite pöördmutatsioonikatse (5), imetajate in vitro kromosoommutatsiooni katse (6), hiirtega tehtud imetajarakkude mikrotuumade uuringu (7), rottidega suukaudse manustamise teel tehtud pikaajalise (90-päeva) toksilisuse uuringu (8), lahustuvuse katse (9), in vitro mikrotuumakatse (10) ja aasta aega kestnud kroonilise toksilisuse uuringuga (11). |
| --- | --- |

(4)

Taotleja esitas 7. oktoobril 2019 komisjonile ka andmekaitsetaotluse seoses rottidel läbiviidud farmakokineetilise katse (4), bakterite pöördmutatsioonikatse (5), imetajate in vitro kromosoommutatsiooni katse (6), hiirtega tehtud imetajarakkude mikrotuumade uuringu (7), rottidega suukaudse manustamise teel tehtud pikaajalise (90-päeva) toksilisuse uuringu (8), lahustuvuse katse (9), in vitro mikrotuumakatse (10) ja aasta aega kestnud kroonilise toksilisuse uuringuga (11).

| (5) | 14. aprillil 2020 palus komisjon Euroopa Toiduohutusametil (edaspidi „toiduohutusamet“) hinnata uuendtoiduna Labisia pumila vee-etanooliekstrakti. |
| --- | --- |

(5)

14. aprillil 2020 palus komisjon Euroopa Toiduohutusametil (edaspidi „toiduohutusamet“) hinnata uuendtoiduna Labisia pumila vee-etanooliekstrakti.

| (6) | Kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikliga 11 võttis toiduohutusamet 28. septembril 2022 vastu teadusliku arvamuse „Safety of an aqueous ethanolic extract of Labisia pumila as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283“ (Määruse (EL) 2015/2283 kohase uuendtoidu Labisia pumila vee-etanooliekstrakti ohutus) (12). |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikliga 11 võttis toiduohutusamet 28. septembril 2022 vastu teadusliku arvamuse „Safety of an aqueous ethanolic extract of Labisia pumila as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283“ (Määruse (EL) 2015/2283 kohase uuendtoidu Labisia pumila vee-etanooliekstrakti ohutus) (12).

| (7) | Toiduohutusamet jõudis oma teaduslikus arvamuses järeldusele, et taime Labisia pumila vee-etanooliekstrakt (1:1), mis on segatud kuivainena lisatud maltodekstriiniga (2:1), on sihtpopulatsioonile ohutu, kui seda tarbitakse kuni 350 mg ööpäevas. Seepärast annab kõnealune teaduslik arvamus piisavalt alust väita, et Labisia pumila vee-etanooliekstrakt, kui seda kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ määratletud toidulisandites, mis on ette nähtud täiskasvanutele, välja arvatud rasedad ja imetavad naised, maksimaalses koguses 350 mg päevas, vastab määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõike 1 kohastele turule viimise tingimustele. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusamet jõudis oma teaduslikus arvamuses järeldusele, et taime Labisia pumila vee-etanooliekstrakt (1:1), mis on segatud kuivainena lisatud maltodekstriiniga (2:1), on sihtpopulatsioonile ohutu, kui seda tarbitakse kuni 350 mg ööpäevas. Seepärast annab kõnealune teaduslik arvamus piisavalt alust väita, et Labisia pumila vee-etanooliekstrakt, kui seda kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ määratletud toidulisandites, mis on ette nähtud täiskasvanutele, välja arvatud rasedad ja imetavad naised, maksimaalses koguses 350 mg päevas, vastab määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõike 1 kohastele turule viimise tingimustele.

| (8) | Oma teaduslikus arvamuses märkis toiduohutusamet ka seda, et tema järeldus uuendtoidu ohutuse kohta põhines lahustuvuse katsel ja toksikoloogiateabel (farmakokineetiline katse, genotoksilisuse uuring, subkrooniline ja krooniline suukaudse toksilisuse uuring), ilma milleta ei oleks ta saanud uuendtoitu hinnata ja oma järeldusele jõuda. |
| --- | --- |

(8)

Oma teaduslikus arvamuses märkis toiduohutusamet ka seda, et tema järeldus uuendtoidu ohutuse kohta põhines lahustuvuse katsel ja toksikoloogiateabel (farmakokineetiline katse, genotoksilisuse uuring, subkrooniline ja krooniline suukaudse toksilisuse uuring), ilma milleta ei oleks ta saanud uuendtoitu hinnata ja oma järeldusele jõuda.

| (9) | Komisjon palus taotlejal täiendavalt selgitada põhjendust, mille ta esitas uuringuid käsitlevate andmete konfidentsiaalsuse kaitsmise kohta, ning selgitada nende andmete kasutamise ainuõiguse taotlemist kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 punktiga b. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon palus taotlejal täiendavalt selgitada põhjendust, mille ta esitas uuringuid käsitlevate andmete konfidentsiaalsuse kaitsmise kohta, ning selgitada nende andmete kasutamise ainuõiguse taotlemist kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 punktiga b.

| (10) | Taotleja teatas, et tal oli taotluse esitamise ajal omandiõigus ja ainuõigus viidata rottide farmakokineetilisele uuringule, bakterite pöördmutatsioonikatsele, imetajate kromosoommutatsiooni in vitro katsele, hiirtega tehtud imetajate erütrotsüütide mikrotuumade katsele, rottidega suukaudse manustamise teel tehtud pikaajalise (90-päeva) toksilisuse uuringule, lahustuvuse katsele, mikrotuumade in vitro katsele ja üheaastasele kroonilise toksilisuse uuringule, ning et kolmandad isikud ei saa neile andmetele seaduslikult juurde pääseda, neid kasutada ega neile viidata. |
| --- | --- |

(10)

Taotleja teatas, et tal oli taotluse esitamise ajal omandiõigus ja ainuõigus viidata rottide farmakokineetilisele uuringule, bakterite pöördmutatsioonikatsele, imetajate kromosoommutatsiooni in vitro katsele, hiirtega tehtud imetajate erütrotsüütide mikrotuumade katsele, rottidega suukaudse manustamise teel tehtud pikaajalise (90-päeva) toksilisuse uuringule, lahustuvuse katsele, mikrotuumade in vitro katsele ja üheaastasele kroonilise toksilisuse uuringule, ning et kolmandad isikud ei saa neile andmetele seaduslikult juurde pääseda, neid kasutada ega neile viidata.

| (11) | Komisjon on hinnanud kogu taotleja esitatud teavet ning leiab, et selle vastavus määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 nõuetele on piisavalt tõendatud. Seepärast tuleks kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 27 lõikega 1 kaitsta rottide farmakokineetilise uuringu, bakterite pöördmutatsioonikatse, imetajate kromosoommutatsiooni in vitro katse, hiirtega tehtud imetajate erütrotsüütide mikrotuumade katse, rottidega suukaudse manustamise teel tehtud pikaajalise (90-päeva) toksilisuse uuringu, lahustuvuse katse, in vitro mikrotuumade katse ja üheaastase kroonilise toksilisuse uuringu andmetele. Seega tuleks lubada viia viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest liidu turule Labisia pumila vee-etanooliekstrakti ainult taotlejal. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon on hinnanud kogu taotleja esitatud teavet ning leiab, et selle vastavus määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 nõuetele on piisavalt tõendatud. Seepärast tuleks kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 27 lõikega 1 kaitsta rottide farmakokineetilise uuringu, bakterite pöördmutatsioonikatse, imetajate kromosoommutatsiooni in vitro katse, hiirtega tehtud imetajate erütrotsüütide mikrotuumade katse, rottidega suukaudse manustamise teel tehtud pikaajalise (90-päeva) toksilisuse uuringu, lahustuvuse katse, in vitro mikrotuumade katse ja üheaastase kroonilise toksilisuse uuringu andmetele. Seega tuleks lubada viia viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest liidu turule Labisia pumila vee-etanooliekstrakti ainult taotlejal.

| (12) | Labisia pumila vee-etanooliekstrakti jaoks antud loa ja taotleja toimikus sisalduvatele andmetele viitamise ainuõiguse andmisega üksnes taotlejale ei takistata siiski teisi taotlejaid esitamast loataotlust sama uuendtoidu turule viimiseks , kui nende taotlus põhineb loa andmist toetaval seaduslikult hangitud teabel. |
| --- | --- |

(12)

Labisia pumila vee-etanooliekstrakti jaoks antud loa ja taotleja toimikus sisalduvatele andmetele viitamise ainuõiguse andmisega üksnes taotlejale ei takistata siiski teisi taotlejaid esitamast loataotlust sama uuendtoidu turule viimiseks , kui nende taotlus põhineb loa andmist toetaval seaduslikult hangitud teabel.

| (13) | On asjakohane, et liidu uuendtoitude loetellu kantakse koos uuendtoidu Labisia pumila vee-etanooliekstraktiga ka määruse (EL) 2015/2283 artikli 9 lõikes 3 osutatud teave. Sellega seoses ja kooskõlas taotleja esitatud ja toiduohutusameti hinnatud Labisia pumila vee-etanooliekstrakti sisaldavate toidulisandite kasutustingimustega on vaja tarbijaid asjakohase märgistuse abil teavitada, et Labisia pumila vee-etanooliekstrakti sisaldavaid toidulisandeid võivad tarbida ainult täiskasvanud (välja arvatud rasedad ja imetavad naised). |
| --- | --- |

(13)

On asjakohane, et liidu uuendtoitude loetellu kantakse koos uuendtoidu Labisia pumila vee-etanooliekstraktiga ka määruse (EL) 2015/2283 artikli 9 lõikes 3 osutatud teave. Sellega seoses ja kooskõlas taotleja esitatud ja toiduohutusameti hinnatud Labisia pumila vee-etanooliekstrakti sisaldavate toidulisandite kasutustingimustega on vaja tarbijaid asjakohase märgistuse abil teavitada, et Labisia pumila vee-etanooliekstrakti sisaldavaid toidulisandeid võivad tarbida ainult täiskasvanud (välja arvatud rasedad ja imetavad naised).

| (14) | Labisia pumila vee-etanooliekstrakt tuleks kanda rakendusmäärusega (EL) 2017/2470 kehtestatud liidu uuendtoitude loetellu. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(14)

Labisia pumila vee-etanooliekstrakt tuleks kanda rakendusmäärusega (EL) 2017/2470 kehtestatud liidu uuendtoitude loetellu. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa vastavalt muuta.

| (15) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Liidus lubatakse turule viia Labisia pumila vee-etanooliekstrakti.

Labisia pumila vee-etanooliekstrakt kantakse rakendusmäärusega (EL) 2017/2470 kehtestatud liidu uuendtoitude loetellu.

2.   Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Viie aasta jooksul alates 6. juunist 2023 on artiklis 1 osutatud uuendtoitu lubatud liidus turule viia ainult äriühingul Medika Natura Sdn. Bhd. (13), välja arvatud juhul, kui mõni teine taotleja saab kõnealuse uuendtoidu jaoks loa ilma artikli 3 kohaselt kaitstud teadusandmetele osutamata või Medika Natura Sdn. Bhd. nõusolekul.

Artikkel 3

Taotlustoimikus sisalduvaid teadusandmeid, mis vastavad määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõikes 2 sätestatud tingimustele, ei kasutata viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast ühegi järgmise taotleja huvides ilma äriühingu Medika Natura Sdn. Bhd. nõusolekuta.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. mai 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2470, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 uuendtoidu kohta kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu (ELT L 351, 30.12.2017, lk 72).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51).

3

(4)  48. lisa.

4

(5)  52. lisa.

5

(6)  53. lisa.

6

(7)  54. lisa.

7

(8)  55. lisa.

8

(9)  91. lisa.

9

(10)  92. lisa.

10

(11)  93., 94., 97. ja 98. lisa.

11

(12)  EFSA Journal 2022;20(11):7611.

12

(13)  No. 44B Jalan Bola Tampar 13/14 Section 13, 40100 Shah Alam Selangor, Malaysia.

13

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse järgmine kanne:










  Lubatud uuendtoit | Uuendtoidu kasutamise tingimused | Täiendavad märgistuse erinõuded | Muud nõuded | Andmekaitse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „
  Labisia pumila vee-etanooliekstrakt | Määratud toidugrupp | Piirnorm | 1. | Uuendtoidu nimetus seda sisaldavate toidulisandite märgistusel on „Labisia pumila vee-etanooliekstrakt“. |

1)

Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse järgmine kanne:

Lubatud uuendtoit

Uuendtoidu kasutamise tingimused

Täiendavad märgistuse erinõuded

Muud nõuded

Andmekaitse

„
  Labisia pumila vee-etanooliekstrakt

Määratud toidugrupp

Piirnorm

1.

Uuendtoidu nimetus seda sisaldavate toidulisandite märgistusel on „Labisia pumila vee-etanooliekstrakt“.

| 2. | Uuendtoitu sisaldava toidulisandi märgistusel peab olema märge, et kõnealust toitu võivad tarbida ainult üle 18aastased isikud, välja arvatud rasedad ja imetavad naised. |
| --- | --- |

2.

Uuendtoitu sisaldava toidulisandi märgistusel peab olema märge, et kõnealust toitu võivad tarbida ainult üle 18aastased isikud, välja arvatud rasedad ja imetavad naised.

Luba antud 6. juunil 2023. Käesolev kanne põhineb määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetel teaduslikel tõenditel ja teadusandmetel.

Taotleja: Medika Natura Sdn. Bhd., No. 44B Jalan Bola Tampar 13/14 Section 13, 40100 Shah Alam Selangor, Malaysia. Andmekaitseperioodil on lubatud Labisia pumila vee-etanooliekstrakti uuendtoiduna liidus turule viia ainult äriühingul Medika Natura Sdn. välja arvatud juhul, kui mõni hilisem taotleja saab kõnealuse uuendtoidu jaoks loa määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalseid teaduslikke tõendeid või teaduslikke andmeid kasutamata või äriühingu Medika Natura Sdn. Bhd. nõusolekul.

Andmekaitse aegumise kuupäev: 6. juuni 2028.“

Direktiivi 2002/46/EÜ määratluse kohased toidulisandid, mis on ette nähtud kõikidele täiskasvanutele peale rasedate ja imetavate naiste

350 mg päevas

| 2) | Tabelisse 2 („Spetsifikatsioonid“) lisatakse järgmine kanne:






  Lubatud uuendtoit | Spetsifikatsioon |
| --- | --- | --- |
| „
  Labisia pumila vee-etanooliekstrakt | Kirjeldus/määratlus:

  Uuendtoit on Labisia pumila (Blume) Fern.-Vill kuivatatud tervest taimest vee ja alkoholiga tehtud ekstrakt.
  Uuendtoidu tootmisprotsess algab taime Labisia pumila pesemisest, kuivatamisest ja jahvatamisest. Seejärel ekstraheeritakse jahvatatud taimne materjal kaks korda vee ja etanooli seguga (mahuprotsent 50/50). Vedelekstrakt kontsentreeritakse, segatakse maltodekstriiniga (mida kasutatakse kuivainena) vahekorras 2:1 ja pihustuskuivatatakse.

  Omadused/koostis (sh maltodekstriin): | Osakeste suurus: > 90 % läbi sõela nr 120 (125 μm) |

2)

Tabelisse 2 („Spetsifikatsioonid“) lisatakse järgmine kanne:

Lubatud uuendtoit

Spetsifikatsioon

„
  Labisia pumila vee-etanooliekstrakt

Kirjeldus/määratlus:

Uuendtoit on Labisia pumila (Blume) Fern.-Vill kuivatatud tervest taimest vee ja alkoholiga tehtud ekstrakt.

Uuendtoidu tootmisprotsess algab taime Labisia pumila pesemisest, kuivatamisest ja jahvatamisest. Seejärel ekstraheeritakse jahvatatud taimne materjal kaks korda vee ja etanooli seguga (mahuprotsent 50/50). Vedelekstrakt kontsentreeritakse, segatakse maltodekstriiniga (mida kasutatakse kuivainena) vahekorras 2:1 ja pihustuskuivatatakse.

Omadused/koostis (sh maltodekstriin):

Osakeste suurus: > 90 % läbi sõela nr 120 (125 μm)

| | Tuhk: < 10 % |
| --- | --- |

Tuhk: < 10 %

| | Happes lahustumatu tuhk < 1 % |
| --- | --- |

Happes lahustumatu tuhk < 1 %

| | Niiskus: < 8 % |
| --- | --- |

Niiskus: < 8 %

| | Etanool: < 1 % (massiprotsent) |
| --- | --- |

Etanool: < 1 % (massiprotsent)

| | Gallushape: 2–10 % (massiprotsent) |
| --- | --- |

Gallushape: 2–10 % (massiprotsent)

| | Süsivesikud: 70–90 g/100 g |
| --- | --- |

Süsivesikud: 70–90 g/100 g

| | Valk: < 9 % (massiprotsent) |
| --- | --- |

Valk: < 9 % (massiprotsent)

| | Üldrasv: < 3 % (massiprotsent) |
| --- | --- |

Üldrasv: < 3 % (massiprotsent)

| | Saponiin (ardiasikripsiin A): < 1,5 % (massiprotsent) |
| --- | --- |

Saponiin (ardiasikripsiin A): < 1,5 % (massiprotsent)

Mikrobioloogilised kriteeriumid

| | Aeroobsete bakterite üldsisaldus: < 1x104 CFU/g |
| --- | --- |

Aeroobsete bakterite üldsisaldus: < 1x104 CFU/g

| | Pärm- ja hallitusseened: < 5x102 CFU/g |
| --- | --- |

Pärm- ja hallitusseened: < 5x102 CFU/g

| | Escherichia coli 10 grammis ei leidu |
| --- | --- |

Escherichia coli 10 grammis ei leidu

| | Staphylococcus aureus: 10 grammis ei leidu |
| --- | --- |

Staphylococcus aureus: 10 grammis ei leidu

| | Salmonella: 25 grammis ei leidu |
| --- | --- |

Salmonella: 25 grammis ei leidu

| | P. aeruginosa: 10 grammis ei leidu |
| --- | --- |

P. aeruginosa: 10 grammis ei leidu

CFU: kolooniat moodustav ühik“

---

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/52

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/973,

15. mai 2023,

millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa seoses Kanadat, Tšiilit, Ühendkuningriiki ja Ameerika Ühendriike käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 230 lõiget 1 ning artikli 232 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2016/429 kohaselt peavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetised olema pärit kõnealuse määruse artikli 230 lõike 1 kohaselt loetellu kantud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2016/429 kohaselt peavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetised olema pärit kõnealuse määruse artikli 230 lõike 1 kohaselt loetellu kantud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust.

| (2) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/692 (2) on sätestatud loomatervisenõuded, millele peavad vastama teatavatesse liikidesse ja kategooriatesse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetised kolmandatest riikidest või territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutest liitu toomisel. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/692 (2) on sätestatud loomatervisenõuded, millele peavad vastama teatavatesse liikidesse ja kategooriatesse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetised kolmandatest riikidest või territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutest liitu toomisel.

| (3) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/404 (3) on kehtestatud selliste kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide või bioturvarühmikute loetelud, millest on lubatud liitu tuua delegeeritud määruse (EL) 2020/692 kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/404 (3) on kehtestatud selliste kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide või bioturvarühmikute loetelud, millest on lubatud liitu tuua delegeeritud määruse (EL) 2020/692 kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid.

| (4) | Täpsemalt on rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisas esitatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua vastavalt kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi. |
| --- | --- |

(4)

Täpsemalt on rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisas esitatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua vastavalt kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi.

| (5) | Kanada teatas komisjonile kahest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas Ontario (1) ja Quebeci (1) provintsis, mida kinnitati ajavahemikul 17. aprillist 2023 kuni 19. aprillini 2023 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(5)

Kanada teatas komisjonile kahest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas Ontario (1) ja Quebeci (1) provintsis, mida kinnitati ajavahemikul 17. aprillist 2023 kuni 19. aprillini 2023 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (6) | Lisaks teatas Tšiili komisjonile kolmest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas Valparaíso (2) ja Biobío (1) piirkonnas, mida kinnitati ajavahemikul 18. aprillist 2023 kuni 20. aprillini 2023 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(6)

Lisaks teatas Tšiili komisjonile kolmest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas Valparaíso (2) ja Biobío (1) piirkonnas, mida kinnitati ajavahemikul 18. aprillist 2023 kuni 20. aprillini 2023 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (7) | Lisaks teatas Ühendkuningriik komisjonile kuuest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas Inglismaal Devoni (1), Lõuna-Yorkshire’i (1) ja Yorkshire’i (1) krahvkonnas ning Walesis Powysi (3) krahvkonnas, mida kinnitati ajavahemikul 31. märtsist 2023 kuni 29. aprillini 2023 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(7)

Lisaks teatas Ühendkuningriik komisjonile kuuest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas Inglismaal Devoni (1), Lõuna-Yorkshire’i (1) ja Yorkshire’i (1) krahvkonnas ning Walesis Powysi (3) krahvkonnas, mida kinnitati ajavahemikul 31. märtsist 2023 kuni 29. aprillini 2023 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (8) | Pärast eespool nimetatud hiljutisi lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid kehtestasid Kanada, Tšiili ja Ühendkuningriigi veterinaarasutused asjaomaste ettevõtete ümber vähemalt 10 km raadiusega piirangutsooni ning rakendasid lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. |
| --- | --- |

(8)

Pärast eespool nimetatud hiljutisi lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid kehtestasid Kanada, Tšiili ja Ühendkuningriigi veterinaarasutused asjaomaste ettevõtete ümber vähemalt 10 km raadiusega piirangutsooni ning rakendasid lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist.

| (9) | Kanada, Tšiili ja Ühendkuningriik esitasid komisjonile oma territooriumide epidemioloogilise olukorra kohta teavet, milles nad kirjeldasid ka meetmeid, mida nad on võtnud lindude kõrge patogeensusega gripi edasise leviku ärahoidmiseks. Komisjon on seda teavet hinnanud. Kõnealuse hinnangu alusel ja liidu loomatervise staatuse kaitsmiseks ei tohiks Kanada, Tšiili ja Ühendkuningriigi veterinaarasutuste poolt lindude kõrge patogeensusega gripi hiljutiste puhangute tõttu kehtestatud piirangutsoonidest kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetiste liitu toomist enam lubada. |
| --- | --- |

(9)

Kanada, Tšiili ja Ühendkuningriik esitasid komisjonile oma territooriumide epidemioloogilise olukorra kohta teavet, milles nad kirjeldasid ka meetmeid, mida nad on võtnud lindude kõrge patogeensusega gripi edasise leviku ärahoidmiseks. Komisjon on seda teavet hinnanud. Kõnealuse hinnangu alusel ja liidu loomatervise staatuse kaitsmiseks ei tohiks Kanada, Tšiili ja Ühendkuningriigi veterinaarasutuste poolt lindude kõrge patogeensusega gripi hiljutiste puhangute tõttu kehtestatud piirangutsoonidest kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetiste liitu toomist enam lubada.

| (10) | Peale selle on Kanada esitanud ajakohastatud teabe epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses kaheksa lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguga kodulindude seas teatavates linnukasvatusettevõtetes Briti Columbia (4), Ontario (3) ja Quebeci (1) provintsis, mida on kinnitatud ajavahemikul 5. aprillist 2022 kuni 1. detsembrini 2022. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle on Kanada esitanud ajakohastatud teabe epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses kaheksa lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguga kodulindude seas teatavates linnukasvatusettevõtetes Briti Columbia (4), Ontario (3) ja Quebeci (1) provintsis, mida on kinnitatud ajavahemikul 5. aprillist 2022 kuni 1. detsembrini 2022.

| (11) | Lisaks on Ühendkuningriik esitanud ajakohastatud teabe epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses 58 lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguga linnukasvatusettevõtetes Ühendkuningriigis Inglismaal Cumbria (1), Herefordshire’i (1), Lincolnshire’i (6), Norfolki (42), Põhja-Yorkshire’i (1), Staffordshire’i (1) Suffolki (4), Worcestershire’i (1) ja Yorkshire’i (1) krahvkonnas, mida kinnitati ajavahemikul 3. septembrist 2022 kuni 10. märtsini 2023. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks on Ühendkuningriik esitanud ajakohastatud teabe epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses 58 lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguga linnukasvatusettevõtetes Ühendkuningriigis Inglismaal Cumbria (1), Herefordshire’i (1), Lincolnshire’i (6), Norfolki (42), Põhja-Yorkshire’i (1), Staffordshire’i (1) Suffolki (4), Worcestershire’i (1) ja Yorkshire’i (1) krahvkonnas, mida kinnitati ajavahemikul 3. septembrist 2022 kuni 10. märtsini 2023.

| (12) | Kanada ja Ühendkuningriik esitasid ka teavet meetmete kohta, mida nad on võtnud lindude kõrge patogeensusega gripi edasise leviku ärahoidmiseks. Eelkõige on Kanada ja Ühendkuningriik pärast kõnealuseid taudipuhanguid rakendanud selle taudi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist ning on lõpetanud vajalike puhastus- ja desinfitseerimismeetmete võtmise pärast hädatapmise rakendamist oma territooriumil asuvates nakkusest tabandunud kodulinnukasvatusettevõtetes. |
| --- | --- |

(12)

Kanada ja Ühendkuningriik esitasid ka teavet meetmete kohta, mida nad on võtnud lindude kõrge patogeensusega gripi edasise leviku ärahoidmiseks. Eelkõige on Kanada ja Ühendkuningriik pärast kõnealuseid taudipuhanguid rakendanud selle taudi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist ning on lõpetanud vajalike puhastus- ja desinfitseerimismeetmete võtmise pärast hädatapmise rakendamist oma territooriumil asuvates nakkusest tabandunud kodulinnukasvatusettevõtetes.

| (13) | Komisjon hindas Kanada ja Ühendkuningriigi esitatud teavet ja jõudis järeldusele, et lindude kõrge patogeensusega gripi puhangud linnukasvatusettevõtetes on likvideeritud ning et linnukasvatussaaduste toomine liitu Kanada ja Ühendkuningriigi tsoonidest, millest linnukasvatussaaduste toomine liitu oli eespool nimetatud puhangute tõttu peatatud, ei kujuta endast enam ohtu. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon hindas Kanada ja Ühendkuningriigi esitatud teavet ja jõudis järeldusele, et lindude kõrge patogeensusega gripi puhangud linnukasvatusettevõtetes on likvideeritud ning et linnukasvatussaaduste toomine liitu Kanada ja Ühendkuningriigi tsoonidest, millest linnukasvatussaaduste toomine liitu oli eespool nimetatud puhangute tõttu peatatud, ei kujuta endast enam ohtu.

| (14) | Seepärast tuleks muuta rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa, et võtta arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Kanadas, Tšiilis ja Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

(14)

Seepärast tuleks muuta rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa, et võtta arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Kanadas, Tšiilis ja Ühendkuningriigis.

| (15) | Võttes arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Kanadas, Tšiilis ja Ühendkuningriigis ning selle taudi liitu sissetoomise suurt ohtu, peaksid käesoleva määrusega rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisasse tehtavad muudatused jõustuma kiiremas korras. |
| --- | --- |

(15)

Võttes arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Kanadas, Tšiilis ja Ühendkuningriigis ning selle taudi liitu sissetoomise suurt ohtu, peaksid käesoleva määrusega rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisasse tehtavad muudatused jõustuma kiiremas korras.

| (16) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2023/868 (4) muudeti rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa, et muuta V lisas ja XIV lisas tsooni US-2.278 ridu ja määrata Ameerika Ühendriike käsitlevates kannetes kindlaks kõnealuse, eelnevalt kinnise tsooni avamiskuupäev. Kuna V ja XIV lisas on avastatud tsooni US-2.278 avamiskuupäevaga seotud viga, tuleks V ja XIV lisas tsooni US-2.278 read vastavalt parandada. Kõnealust parandust tuleks kohaldada alates rakendusmääruse (EL) 2023/868 kohaldamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2023/868 (4) muudeti rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa, et muuta V lisas ja XIV lisas tsooni US-2.278 ridu ja määrata Ameerika Ühendriike käsitlevates kannetes kindlaks kõnealuse, eelnevalt kinnise tsooni avamiskuupäev. Kuna V ja XIV lisas on avastatud tsooni US-2.278 avamiskuupäevaga seotud viga, tuleks V ja XIV lisas tsooni US-2.278 read vastavalt parandada. Kõnealust parandust tuleks kohaldada alates rakendusmääruse (EL) 2023/868 kohaldamise kuupäevast.

| (17) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 parandus

1.   V lisa 1. osa B osas asendatakse rida Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes tsooni US-2.278 kohta järgmisega:

| „USA

  Ameerika Ühendriigid | US-2.278 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 23.9.2022 | 31.3.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„USA

Ameerika Ühendriigid

US-2.278

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

23.9.2022

31.3.2023“;

2.   XIV lisa 1. osa B osas asendatakse read Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes tsooni US-2.278 kohta järgmisega:

| „USA

  Ameerika Ühendriigid | US-2.278 | POU, RAT | N, P1 | | 23.9.2022 | 31.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 23.9.2022 | 31.3.2023“; |

„USA

Ameerika Ühendriigid

US-2.278

POU, RAT

N, P1

23.9.2022

31.3.2023

GBM

P1

23.9.2022

31.3.2023“;

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 2 kohaldatakse siiski alates 29. aprillist 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. mai 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 30. jaanuari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/692, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomise ning nende järgneva liikumise ja käitlemise eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 379).

2

(3)  Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/404, millega kehtestatakse selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua loomi, loomset paljundusmaterjali ja loomseid saadusi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/429 (ELT L 114, 31.3.2021, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 27. aprilli 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/868, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa seoses Kanadat, Tšiilit ja Ühendkuningriiki käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi (ELT L 113, 28.4.2023, lk 12).

4

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | V lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | B osa 1. osa muudetakse järgmiselt:






  i) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.8 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.8 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 5.4.2022 | 21.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

V lisa muudetakse järgmiselt:

a)

B osa 1. osa muudetakse järgmiselt:

i)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.8 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.8

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

5.4.2022

21.4.2023“;

| ii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.52 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.52 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 3.5.2022 | 21.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.52 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.52

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

3.5.2022

21.4.2023“;

| iii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.54 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.54 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 3.5.2022 | 21.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.54 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.54

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

3.5.2022

21.4.2023“;

| iv) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.65 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.65 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022 | 21.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iv)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.65 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.65

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

18.5.2022

21.4.2023“;

| v) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.148 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.148 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 16.10.2022 | 21.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

v)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.148 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.148

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

16.10.2022

21.4.2023“;

| vi) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.153 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.153 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 19.11.2022 | 21.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

vi)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.153 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.153

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

19.11.2022

21.4.2023“;

| vii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.161 ja CA-2.162 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.161 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 29.11.2022 | 21.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.162 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 1.12.2022 | 21.4.2023“; |

vii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.161 ja CA-2.162 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.161

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

29.11.2022

21.4.2023

CA-2.162

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

1.12.2022

21.4.2023“;

| viii) | Kanadat käsitlevas kandes lisatakse tsooni CA-2.183 käsitlevate ridade järele järgmised tsoone CA-2.184 ja CA-2.185 käsitlevad read:











  „CA

  Kanada | CA-2.184 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 17.4.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.185 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 19.4.2023“. | |

viii)

Kanadat käsitlevas kandes lisatakse tsooni CA-2.183 käsitlevate ridade järele järgmised tsoone CA-2.184 ja CA-2.185 käsitlevad read:

„CA

Kanada

CA-2.184

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

17.4.2023

CA-2.185

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

19.4.2023“.

| ix) | Tšiilit käsitlevas kandes lisatakse tsooni CL-2.7 käsitleva rea järele järgmised tsoone CL-2.8, CL-2.9 ja CL-2.10 käsitlevad read:











  „CL

  Tšiili | CL-2.8 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 18.4.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CL-2.9 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.4.2023 | |
| CL-2.10 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.4.2023“; | |

ix)

Tšiilit käsitlevas kandes lisatakse tsooni CL-2.7 käsitleva rea järele järgmised tsoone CL-2.8, CL-2.9 ja CL-2.10 käsitlevad read:

„CL

Tšiili

CL-2.8

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

18.4.2023

CL-2.9

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.4.2023

CL-2.10

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.4.2023“;

| x) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.138 käsitlev rida järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.138 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 3.9.2022 | 18.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

x)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.138 käsitlev rida järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.138

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

3.9.2022

18.4.2023“;

| xi) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.148 käsitlev rida järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.148 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 19.9.2022 | 23.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xi)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.148 käsitlev rida järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.148

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

19.9.2022

23.4.2023“;

| xii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.153 käsitlev rida järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.153 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 24.9.2022 | 14.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.153 käsitlev rida järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.153

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

24.9.2022

14.4.2023“;

| xiii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.155 käsitlev rida järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.155 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 27.9.2022 | 23.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xiii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.155 käsitlev rida järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.155

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

27.9.2022

23.4.2023“;

| xiv) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.159 ja GB-2.-160 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.159 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 1.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.160 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 1.10.2022 | 23.4.2023“; |

xiv)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.159 ja GB-2.-160 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.159

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

1.10.2022

23.4.2023

GB-2.160

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

1.10.2022

23.4.2023“;

| xv) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.162 käsitlev rida järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.162 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 4.10.2022 | 14.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xv)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.162 käsitlev rida järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.162

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

4.10.2022

14.4.2023“;

| xvi) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.164 käsitlev rida järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.164 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 4.10.2022 | 23.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xvi)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.164 käsitlev rida järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.164

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

4.10.2022

23.4.2023“;

| xvii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.167 käsitlev rida järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.167 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 6.10.2022 | 23.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xvii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.167 käsitlev rida järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.167

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

6.10.2022

23.4.2023“;

| xviii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.171 käsitlev rida järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.171 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 9.10.2022 | 23.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xviii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.171 käsitlev rida järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.171

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

9.10.2022

23.4.2023“;

| xix) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.173 ja GB-2.174 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.173 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 10.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.174 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 10.10.2022 | 18.4.2023“; |

xix)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.173 ja GB-2.174 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.173

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

10.10.2022

23.4.2023

GB-2.174

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

10.10.2022

18.4.2023“;

| xx) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.176, GB-2.177 ja GB-2.-178 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.176 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 11.10.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.177 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 11.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.178 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 11.10.2022 | 23.4.2023“; |

xx)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.176, GB-2.177 ja GB-2.-178 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.176

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

11.10.2022

19.4.2023

GB-2.177

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

11.10.2022

23.4.2023

GB-2.178

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

11.10.2022

23.4.2023“;

| xxi) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.181 käsitlev rida järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.181 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 12.10.2022 | 23.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxi)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.181 käsitlev rida järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.181

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

12.10.2022

23.4.2023“;

| xxii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.186, GB-2.187 ja GB-2.188 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.186 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 14.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.187 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 14.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.188 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 15.10.2022 | 19.4.2023“. |

xxii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.186, GB-2.187 ja GB-2.188 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.186

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

14.10.2022

23.4.2023

GB-2.187

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

14.10.2022

23.4.2023

GB-2.188

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

15.10.2022

19.4.2023“.

| xxiii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.190 käsitlev rida järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.190 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 16.10.2022 | 14.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxiii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.190 käsitlev rida järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.190

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

16.10.2022

14.4.2023“;

| xxiv) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.192 käsitlev rida järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.192 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 16.10.2022 | 23.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxiv)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.192 käsitlev rida järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.192

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

16.10.2022

23.4.2023“;

| xxv) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.196 käsitlev rida järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.196 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 18.10.2022 | 23.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxv)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.196 käsitlev rida järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.196

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

18.10.2022

23.4.2023“;

| xxvi) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.199, GB-2.200 ja GB-2.201 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.199 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 18.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.200 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 19.10.2022 | 19.4.2023 |
| GB-2.201 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 19.10.2022 | 23.4.2023“; |

xxvi)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.199, GB-2.200 ja GB-2.201 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.199

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

18.10.2022

23.4.2023

GB-2.200

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

19.10.2022

19.4.2023

GB-2.201

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

19.10.2022

23.4.2023“;

| xxvii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.205, GB-2.206 ja GB-2.207 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.205 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.206 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 21.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.207 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 21.10.2022 | 19.4.2023“. |

xxvii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.205, GB-2.206 ja GB-2.207 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.205

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.10.2022

23.4.2023

GB-2.206

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

21.10.2022

23.4.2023

GB-2.207

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

21.10.2022

19.4.2023“.

| xxviii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.210 ja GB-2.111 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.210 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 22.10.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.211 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 22.10.2022 | 30.4.2023“; |

xxviii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.210 ja GB-2.111 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.210

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

22.10.2022

19.4.2023

GB-2.211

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

22.10.2022

30.4.2023“;

| xxix) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.214 ja GB-2.-215 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.214 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 23.10.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.215 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 23.10.2022 | 23.4.2023“; |

xxix)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.214 ja GB-2.-215 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.214

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

23.10.2022

19.4.2023

GB-2.215

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

23.10.2022

23.4.2023“;

| xxx) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.221 ja GB-2.-222 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.221 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 26.10.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.222 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 26.10.2022 | 22.4.2023“; |

xxx)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.221 ja GB-2.-222 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.221

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

26.10.2022

19.4.2023

GB-2.222

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

26.10.2022

22.4.2023“;

| xxxi) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.225 käsitlev rida järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.225 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 28.10.2022 | 23.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxi)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.225 käsitlev rida järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.225

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

28.10.2022

23.4.2023“;

| xxxii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.228 käsitlev rida järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.228 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 29.10.2022 | 22.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.228 käsitlev rida järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.228

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

29.10.2022

22.4.2023“;

| xxxiii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.234 käsitlev rida järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.234 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 1.11.2022 | 22.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxiii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.234 käsitlev rida järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.234

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

1.11.2022

22.4.2023“;

| xxxiv) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.237 käsitlev rida järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.237 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2.11.2022 | 19.4.2023“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxiv)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.237 käsitlev rida järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.237

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2.11.2022

19.4.2023“.

| xxxv) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.239 käsitlev rida järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.239 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 3.11.2022 | 23.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxv)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.239 käsitlev rida järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.239

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

3.11.2022

23.4.2023“;

| xxxvi) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.245 ja GB-2.246 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.245 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 6.11.2022 | 18.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.246 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 6.11.2022 | 19.4.2023“. |

xxxvi)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.245 ja GB-2.246 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.245

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

6.11.2022

18.4.2023

GB-2.246

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

6.11.2022

19.4.2023“.

| xxxvii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.250 käsitlev rida järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.250 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 9.11.2022 | 23.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxvii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.250 käsitlev rida järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.250

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

9.11.2022

23.4.2023“;

| xxxviii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.259 käsitlev rida järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.259 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 16.11.2022 | 20.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxxviii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.259 käsitlev rida järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.259

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

16.11.2022

20.4.2023“;

| xxxix) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.263 ja GB-2.264 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.263 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.11.2022 | 16.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.264 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.11.2022 | 30.4.2023“; |

xxxix)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.263 ja GB-2.264 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.263

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.11.2022

16.4.2023

GB-2.264

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.11.2022

30.4.2023“;

| xl) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.268 ja GB-2.269 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.268 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 23.11.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.269 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 26.11.2022 | 22.4.2023“; |

xl)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.268 ja GB-2.269 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.268

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

23.11.2022

19.4.2023

GB-2.269

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

26.11.2022

22.4.2023“;

| xli) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.276 käsitlev rida järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.276 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 13.12.2022 | 16.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xli)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.276 käsitlev rida järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.276

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

13.12.2022

16.4.2023“;

| xlii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.278 ja GB-2.279 käsitlevad read järgmisega:












  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.278 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | | 15.12.2022 | 24.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.279 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | | 15.12.2022 | 13.4.2023“; |

xlii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.278 ja GB-2.279 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.278

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

15.12.2022

24.4.2023

GB-2.279

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

15.12.2022

13.4.2023“;

| xliii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.281 käsitlev rida järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.281 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.12.2022 | 23.4.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xliii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.281 käsitlev rida järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.281

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.12.2022

23.4.2023“;

| xliv) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.284 ja GB-2.285 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.284 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 30.12.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.285 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 4.1.2023 | 18.4.2023“; |

xliv)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.284 ja GB-2.285 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.284

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

30.12.2022

23.4.2023

GB-2.285

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

4.1.2023

18.4.2023“;

| xlv) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.287 käsitlev rida järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.287 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 10.1.2023 | 19.4.2023“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xlv)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.287 käsitlev rida järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.287

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

10.1.2023

19.4.2023“.

| xlvi) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.289 ja GB-2.290 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.289 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 12.1.2023 | 18.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.290 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 12.1.2023 | 18.4.2023“; |

xlvi)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.289 ja GB-2.290 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.289

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

12.1.2023

18.4.2023

GB-2.290

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

12.1.2023

18.4.2023“;

| xlvii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.295 ja GB-2.296 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.295 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 21.2.2023 | 27.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.296 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 10.3.2023 | 4.5.2023“ |

xlvii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.295 ja GB-2.296 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.295

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

21.2.2023

27.4.2023

GB-2.296

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

10.3.2023

4.5.2023“

| xlviii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.296 käsitleva kande järele tsoone GB-2.297 kuni GB-2.302 käsitlevad kanded:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.297 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 31.3.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.298 | N, P1 | | 13.4.2023 | |
| GB-2.299 | N, P1 | | 13.4.2023 | |
| GB-2.300 | N, P1 | | 23.4.2023 | |
| GB-2.301 | N, P1 | | 27.4.2023 | |
| GB-2.302 | N, P1 | | 29.4.2023“; | |

xlviii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.296 käsitleva kande järele tsoone GB-2.297 kuni GB-2.302 käsitlevad kanded:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.297

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

31.3.2023

GB-2.298

N, P1

13.4.2023

GB-2.299

N, P1

13.4.2023

GB-2.300

N, P1

23.4.2023

GB-2.301

N, P1

27.4.2023

GB-2.302

N, P1

29.4.2023“;

| b) | 2. osa muudetakse järgmiselt:






  i) | Kanadat käsitlevas kandes lisatakse tsooni CA-2.183 kirjelduse järele järgmised tsoonide CA-2.184 kuni CA-2.185 kirjeldused:







  „Kanada | CA-2.184 | Quebec - Latitude 45.74, Longitude -72.72
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Sainte-Hélène-de-Bagot and Saint-Eugene-de-Grantham.
  10 km SZ: Sainte-Hélène-de-Bagot, Saint-Eugène-de-Grantham, Saint-Germain de-Grantham, Saint-Guillaume, Saint-Hugues, Saint-Liboire, Sait-Nazaire-d’Acton, Saint-Simon-De-Bagot, Saint-Théodore-d’Acton, and Upton |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.185 | Ontario- Latitude 43.01, Longitude -80.29
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Waterford and Wilsonville
  10 km SZ: Hagersville, Ohsweken, Simcoe, Townsend, Waterford, and Wilsonville“ |

b)

2. osa muudetakse järgmiselt:

i)

Kanadat käsitlevas kandes lisatakse tsooni CA-2.183 kirjelduse järele järgmised tsoonide CA-2.184 kuni CA-2.185 kirjeldused:

„Kanada

CA-2.184

Quebec - Latitude 45.74, Longitude -72.72

The municipalities involved are:

3km PZ: Sainte-Hélène-de-Bagot and Saint-Eugene-de-Grantham.

10 km SZ: Sainte-Hélène-de-Bagot, Saint-Eugène-de-Grantham, Saint-Germain de-Grantham, Saint-Guillaume, Saint-Hugues, Saint-Liboire, Sait-Nazaire-d’Acton, Saint-Simon-De-Bagot, Saint-Théodore-d’Acton, and Upton

CA-2.185

Ontario- Latitude 43.01, Longitude -80.29

The municipalities involved are:

3km PZ: Waterford and Wilsonville

10 km SZ: Hagersville, Ohsweken, Simcoe, Townsend, Waterford, and Wilsonville“

| ii) | Tšiilit käsitlevas kandes lisatakse tsooni CL-2.7 kirjelduse järele järgmised tsoonide CL-2.8, CL-2.9 ja CL-2.10 kirjeldus:







  „Tšiili | CL-2.8 | Valparaíso Region, Province of Quillota, Commune of Hijuelas.
  Latitude -32.804 Longitude -71.052
  PZ: Communities: Romeral, San Rafael
  SZ: Communities: Purehue, Ocoa |
| --- | --- | --- | --- |
| CL-2.9 | Valparaíso Region, Province of Quillota, Commune of Nogales
  Latitude -32.744967 Longitude -71.180022
  PZ :Communities: La Peña
  SZ: Communities: Melón, Ex asentamiento El Melón, El Chamisal, Pucalán, Los Maquis, Nueva Pucalán, Rosario, El Navío, El Olivo, Garretón |
| CL-2.10 | Biobío Region, Province of Concepción
  latitude -36.809390, longitude -72.717702
  PZ: Commune of Florida, Communities: Chequén
  SZ: Commune of Florida, and part of commune of Tomé (a zone of 26 km2, separated by a highway). Communities: Porvenir, San Lorenzo, San Juan, Bodega, Peninhueque, Roa, Granerillos“; |

ii)

Tšiilit käsitlevas kandes lisatakse tsooni CL-2.7 kirjelduse järele järgmised tsoonide CL-2.8, CL-2.9 ja CL-2.10 kirjeldus:

„Tšiili

CL-2.8

Valparaíso Region, Province of Quillota, Commune of Hijuelas.

Latitude -32.804 Longitude -71.052

PZ: Communities: Romeral, San Rafael

SZ: Communities: Purehue, Ocoa

CL-2.9

Valparaíso Region, Province of Quillota, Commune of Nogales

Latitude -32.744967 Longitude -71.180022

PZ :Communities: La Peña

SZ: Communities: Melón, Ex asentamiento El Melón, El Chamisal, Pucalán, Los Maquis, Nueva Pucalán, Rosario, El Navío, El Olivo, Garretón

CL-2.10

Biobío Region, Province of Concepción

latitude -36.809390, longitude -72.717702

PZ: Commune of Florida, Communities: Chequén

SZ: Commune of Florida, and part of commune of Tomé (a zone of 26 km2, separated by a highway). Communities: Porvenir, San Lorenzo, San Juan, Bodega, Peninhueque, Roa, Granerillos“;

| iii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.296 kirjelduse järele järgmised tsoonide GB-2.297 kuni GB-2.302 kirjeldused:







  „Ühendkuningriik | GB-2.297 | near Newton Abbot, Teignbridge, Devon, England, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N50.52 and Long: W3.64 |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.298 | near Newtown, Powys, Wales, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.57 and Long: W3.30 |
| GB-2.299 | near Leven, East Riding of Yorkshire, Yorkshire, England, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N53.89 and Long: W0.32 |
| GB-2.300 | near Montgomery, Powys, Wales, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.58 and Long: W3.24 |
| GB-2.301 | near Newtown, Powys, Wales, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.57 and Long: W3.29 |
| GB-2.302 | near Cantley, Doncaster, South Yorkshire, England, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N53.53 and Long: W0.99“; |

iii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.296 kirjelduse järele järgmised tsoonide GB-2.297 kuni GB-2.302 kirjeldused:

„Ühendkuningriik

GB-2.297

near Newton Abbot, Teignbridge, Devon, England, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N50.52 and Long: W3.64

GB-2.298

near Newtown, Powys, Wales, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.57 and Long: W3.30

GB-2.299

near Leven, East Riding of Yorkshire, Yorkshire, England, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N53.89 and Long: W0.32

GB-2.300

near Montgomery, Powys, Wales, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.58 and Long: W3.24

GB-2.301

near Newtown, Powys, Wales, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N52.57 and Long: W3.29

GB-2.302

near Cantley, Doncaster, South Yorkshire, England, GB

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N53.53 and Long: W0.99“;

| 2) | XIV lisa B osa 1. osa muudetakse järgmiselt:






  i) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.8 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.8 | POU, RAT | N, P1 | | 5.4.2022 | 21.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 5.4.2022 | 21.4.2023“; |

2)

XIV lisa B osa 1. osa muudetakse järgmiselt:

i)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.8 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.8

POU, RAT

N, P1

5.4.2022

21.4.2023

GBM

P1

5.4.2022

21.4.2023“;

| ii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.52 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.52 | POU, RAT | N, P1 | | 3.5.2022 | 21.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 3.5.2022 | 21.4.2023“; |

ii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.52 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.52

POU, RAT

N, P1

3.5.2022

21.4.2023

GBM

P1

3.5.2022

21.4.2023“;

| iii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.54 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.54 | POU, RAT | N, P1 | | 3.5.2022 | 21.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 3.5.2022 | 21.4.2023“; |

iii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.54 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.54

POU, RAT

N, P1

3.5.2022

21.4.2023

GBM

P1

3.5.2022

21.4.2023“;

| iv) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.65 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.65 | POU, RAT | N, P1 | | 18.5.2022 | 21.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 18.5.2022 | 21.4.2023“; |

iv)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.65 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.65

POU, RAT

N, P1

18.5.2022

21.4.2023

GBM

P1

18.5.2022

21.4.2023“;

| v) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.148 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.148 | POU, RAT | N, P1 | | 16.10.2022 | 21.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 16.10.2022 | 21.4.2023“; |

v)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.148 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.148

POU, RAT

N, P1

16.10.2022

21.4.2023

GBM

P1

16.10.2022

21.4.2023“;

| vi) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.153 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.153 | POU, RAT | N, P1 | | 19.11.2022 | 21.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 19.11.2022 | 21.4.2023“; |

vi)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.153 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.153

POU, RAT

N, P1

19.11.2022

21.4.2023

GBM

P1

19.11.2022

21.4.2023“;

| vii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.161 ja CA-2.162 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.161 | POU, RAT | N, P1 | | 29.11.2022 | 21.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 29.11.2022 | 21.4.2023 |
| CA-2.162 | POU, RAT | N, P1 | | 1.12.2022 | 21.4.2023 |
| GBM | P1 | | 1.12.2022 | 21.4.2023“; |

vii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.161 ja CA-2.162 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.161

POU, RAT

N, P1

29.11.2022

21.4.2023

GBM

P1

29.11.2022

21.4.2023

CA-2.162

POU, RAT

N, P1

1.12.2022

21.4.2023

GBM

P1

1.12.2022

21.4.2023“;

| viii) | Kanadat käsitlevas kandes lisatakse tsooni CA-2.183 käsitlevate ridade järele järgmised tsoone CA-2.184 ja CA-2.185 käsitlevad read:











  „CA

  Kanada | CA-2.184 | POU, RAT | N, P1 | | 17.4.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 17.4.2023 | |
| CA-2.185 | POU, RAT | N, P1 | | 19.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 19.4.2023“. | |

viii)

Kanadat käsitlevas kandes lisatakse tsooni CA-2.183 käsitlevate ridade järele järgmised tsoone CA-2.184 ja CA-2.185 käsitlevad read:

„CA

Kanada

CA-2.184

POU, RAT

N, P1

17.4.2023

GBM

P1

17.4.2023

CA-2.185

POU, RAT

N, P1

19.4.2023

GBM

P1

19.4.2023“.

| ix) | Tšiilit käsitlevas kandes lisatakse tsooni CL-2.7 käsitleva rea järele järgmised tsoone CL-2.8, CL-2.9 ja CL-2.10 käsitlevad read:











  „CL

  Tšiili | CL-2.8 | POU, RAT | N, P1 | | 18.4.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 18.4.2023 | |
| CL-2.9 | POU, RAT | N, P1 | | 20.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 20.4.2023 | |
| CL-2.10 | POU, RAT | N, P1 | | 20.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 20.4.2023“; | |

ix)

Tšiilit käsitlevas kandes lisatakse tsooni CL-2.7 käsitleva rea järele järgmised tsoone CL-2.8, CL-2.9 ja CL-2.10 käsitlevad read:

„CL

Tšiili

CL-2.8

POU, RAT

N, P1

18.4.2023

GBM

P1

18.4.2023

CL-2.9

POU, RAT

N, P1

20.4.2023

GBM

P1

20.4.2023

CL-2.10

POU, RAT

N, P1

20.4.2023

GBM

P1

20.4.2023“;

| x) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.138 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.138 | POU, RAT | N, P1 | | 3.9.2022 | 18.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 3.9.2022 | 18.4.2023“; |

x)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.138 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.138

POU, RAT

N, P1

3.9.2022

18.4.2023

GBM

P1

3.9.2022

18.4.2023“;

| xi) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.148 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.148 | POU, RAT | N, P1 | | 19.9.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 19.9.2022 | 23.4.2023“; |

xi)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.148 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.148

POU, RAT

N, P1

19.9.2022

23.4.2023

GBM

P1

19.9.2022

23.4.2023“;

| xii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.153 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.153 | POU, RAT | N, P1 | | 24.9.2022 | 14.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 24.9.2022 | 14.4.2023“; |

xii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.153 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.153

POU, RAT

N, P1

24.9.2022

14.4.2023

GBM

P1

24.9.2022

14.4.2023“;

| xiii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.155 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.155 | POU, RAT | N, P1 | | 27.9.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 27.9.2022 | 23.4.2023“; |

xiii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.155 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.155

POU, RAT

N, P1

27.9.2022

23.4.2023

GBM

P1

27.9.2022

23.4.2023“;

| xiv) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.159 ja GB-2.160 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.159 | POU, RAT | N, P1 | | 1.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 1.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.160 | POU, RAT | N, P1 | | 1.10.2022 | 23.4.2023 |
| GBM | P1 | | 1.10.2022 | 23.4.2023“; |

xiv)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.159 ja GB-2.160 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.159

POU, RAT

N, P1

1.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

1.10.2022

23.4.2023

GB-2.160

POU, RAT

N, P1

1.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

1.10.2022

23.4.2023“;

| xv) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.162 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.162 | POU, RAT | N, P1 | | 4.10.2022 | 14.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 4.10.2022 | 14.4.2023“; |

xv)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.162 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.162

POU, RAT

N, P1

4.10.2022

14.4.2023

GBM

P1

4.10.2022

14.4.2023“;

| xvi) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.164 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.164 | POU, RAT | N, P1 | | 4.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 4.10.2022 | 23.4.2023“; |

xvi)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.164 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.164

POU, RAT

N, P1

4.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

4.10.2022

23.4.2023“;

| xvii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.167 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.167 | POU, RAT | N, P1 | | 6.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 6.10.2022 | 23.4.2023“; |

xvii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.167 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.167

POU, RAT

N, P1

6.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

6.10.2022

23.4.2023“;

| xviii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.171 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.171 | POU, RAT | N, P1 | | 9.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 9.10.2022 | 23.4.2023“; |

xviii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.171 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.171

POU, RAT

N, P1

9.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

9.10.2022

23.4.2023“;

| xix) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.173 ja GB-2.174 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.173 | POU, RAT | N, P1 | | 10.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 10.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.174 | POU, RAT | N, P1 | | 10.10.2022 | 18.4.2023 |
| GBM | P1 | | 10.10.2022 | 18.4.2023“; |

xix)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.173 ja GB-2.174 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.173

POU, RAT

N, P1

10.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

10.10.2022

23.4.2023

GB-2.174

POU, RAT

N, P1

10.10.2022

18.4.2023

GBM

P1

10.10.2022

18.4.2023“;

| xx) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.176, GB-2.177 ja GB-2.-178 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.176 | POU, RAT | N, P1 | | 11.10.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 11.10.2022 | 19.4.2023 |
| GB-2.177 | POU, RAT | N, P1 | | 11.10.2022 | 23.4.2023 |
| GBM | P1 | | 11.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.178 | POU, RAT | N, P1 | | 11.10.2022 | 23.4.2023 |
| GBM | P1 | | 11.10.2022 | 23.4.2023“; |

xx)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.176, GB-2.177 ja GB-2.-178 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.176

POU, RAT

N, P1

11.10.2022

19.4.2023

GBM

P1

11.10.2022

19.4.2023

GB-2.177

POU, RAT

N, P1

11.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

11.10.2022

23.4.2023

GB-2.178

POU, RAT

N, P1

11.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

11.10.2022

23.4.2023“;

| xxi) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.181 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.181 | POU, RAT | N, P1 | | 12.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 12.10.2022 | 23.4.2023“; |

xxi)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.181 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.181

POU, RAT

N, P1

12.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

12.10.2022

23.4.2023“;

| xxii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.186 kuni GB-2.188 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.186 | POU, RAT | N, P1 | | 14.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 14.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.187 | POU, RAT | N, P1 | | 14.10.2022 | 23.4.2023 |
| GBM | P1 | | 14.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.188 | POU, RAT | N, P1 | | 15.10.2022 | 19.4.2023 |
| GBM | P1 | | 15.10.2022 | 19.4.2023“. |

xxii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.186 kuni GB-2.188 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.186

POU, RAT

N, P1

14.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

14.10.2022

23.4.2023

GB-2.187

POU, RAT

N, P1

14.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

14.10.2022

23.4.2023

GB-2.188

POU, RAT

N, P1

15.10.2022

19.4.2023

GBM

P1

15.10.2022

19.4.2023“.

| xxiii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.190 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.190 | POU, RAT | N, P1 | | 16.10.2022 | 14.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 16.10.2022 | 14.4.2023“; |

xxiii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.190 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.190

POU, RAT

N, P1

16.10.2022

14.4.2023

GBM

P1

16.10.2022

14.4.2023“;

| xxiv) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.192 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.192 | POU, RAT | N, P1 | | 16.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 16.10.2022 | 23.4.2023“; |

xxiv)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.192 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.192

POU, RAT

N, P1

16.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

16.10.2022

23.4.2023“;

| xxv) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.196 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.196 | POU, RAT | N, P1 | | 18.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 18.10.2022 | 23.4.2023“; |

xxv)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.196 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.196

POU, RAT

N, P1

18.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

18.10.2022

23.4.2023“;

| xxvi) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.199, GB-2.200 ja GB-2.201 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.199 | POU, RAT | N, P1 | | 18.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 18.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.200 | POU, RAT | N, P1 | | 19.10.2022 | 19.4.2023 |
| GBM | P1 | | 19.10.2022 | 19.4.2023 |
| GB-2.201 | POU, RAT | N, P1 | | 19.10.2022 | 23.4.2023 |
| GBM | P1 | | 19.10.2022 | 23.4.2023“; |

xxvi)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.199, GB-2.200 ja GB-2.201 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.199

POU, RAT

N, P1

18.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

18.10.2022

23.4.2023

GB-2.200

POU, RAT

N, P1

19.10.2022

19.4.2023

GBM

P1

19.10.2022

19.4.2023

GB-2.201

POU, RAT

N, P1

19.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

19.10.2022

23.4.2023“;

| xxvii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.205, GB-2.206 ja GB-2.207 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.205 | POU, RAT | N, P1 | | 20.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 20.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.206 | POU, RAT | N, P1 | | 21.10.2022 | 23.4.2023 |
| GBM | P1 | | 21.10.2022 | 23.4.2023 |
| GB-2.207 | POU, RAT | N, P1 | | 21.10.2022 | 19.4.2023 |
| GBM | P1 | | 21.10.2022 | 19.4.2023“. |

xxvii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.205, GB-2.206 ja GB-2.207 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.205

POU, RAT

N, P1

20.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

20.10.2022

23.4.2023

GB-2.206

POU, RAT

N, P1

21.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

21.10.2022

23.4.2023

GB-2.207

POU, RAT

N, P1

21.10.2022

19.4.2023

GBM

P1

21.10.2022

19.4.2023“.

| xxviii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.210 ja GB-2.211 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.210 | POU, RAT | N, P1 | | 22.10.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 22.10.2022 | 19.4.2023 |
| GB-2.211 | POU, RAT | N, P1 | | 22.10.2022 | 30.4.2023 |
| GBM | P1 | | 22.10.2022 | 30.4.2023“; |

xxviii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.210 ja GB-2.211 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.210

POU, RAT

N, P1

22.10.2022

19.4.2023

GBM

P1

22.10.2022

19.4.2023

GB-2.211

POU, RAT

N, P1

22.10.2022

30.4.2023

GBM

P1

22.10.2022

30.4.2023“;

| xxix) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.214 ja GB-2.-215 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.214 | POU, RAT | N, P1 | | 23.10.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 23.10.2022 | 19.4.2023 |
| GB-2.215 | POU, RAT | N, P1 | | 23.10.2022 | 23.4.2023 |
| GBM | P1 | | 23.10.2022 | 23.4.2023“; |

xxix)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.214 ja GB-2.-215 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.214

POU, RAT

N, P1

23.10.2022

19.4.2023

GBM

P1

23.10.2022

19.4.2023

GB-2.215

POU, RAT

N, P1

23.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

23.10.2022

23.4.2023“;

| xxx) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.221 ja GB-2.222 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.221 | POU, RAT | N, P1 | | 26.10.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 26.10.2022 | 19.4.2023 |
| GB-2.222 | POU, RAT | N, P1 | | 26.10.2022 | 22.4.2023 |
| GBM | P1 | | 26.10.2022 | 22.4.2023“; |

xxx)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.221 ja GB-2.222 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.221

POU, RAT

N, P1

26.10.2022

19.4.2023

GBM

P1

26.10.2022

19.4.2023

GB-2.222

POU, RAT

N, P1

26.10.2022

22.4.2023

GBM

P1

26.10.2022

22.4.2023“;

| xxxi) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.225 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.225 | POU, RAT | N, P1 | | 28.10.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 28.10.2022 | 23.4.2023“; |

xxxi)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.225 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.225

POU, RAT

N, P1

28.10.2022

23.4.2023

GBM

P1

28.10.2022

23.4.2023“;

| xxxii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.228 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.228 | POU, RAT | N, P1 | | 29.10.2022 | 22.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 29.10.2022 | 22.4.2023“; |

xxxii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.228 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.228

POU, RAT

N, P1

29.10.2022

22.4.2023

GBM

P1

29.10.2022

22.4.2023“;

| xxxiii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.234 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.234 | POU, RAT | N, P1 | | 1.11.2022 | 22.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 1.11.2022 | 22.4.2023“; |

xxxiii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.234 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.234

POU, RAT

N, P1

1.11.2022

22.4.2023

GBM

P1

1.11.2022

22.4.2023“;

| xxxiv) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.237 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.237 | POU, RAT | N, P1 | | 2.11.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2.11.2022 | 19.4.2023“. |

xxxiv)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.237 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.237

POU, RAT

N, P1

2.11.2022

19.4.2023

GBM

P1

2.11.2022

19.4.2023“.

| xxxv) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.239 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.239 | POU, RAT | N, P1 | | 3.11.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 3.11.2022 | 23.4.2023“; |

xxxv)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.239 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.239

POU, RAT

N, P1

3.11.2022

23.4.2023

GBM

P1

3.11.2022

23.4.2023“;

| xxxvi) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.245 ja GB-2.246 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.245 | POU, RAT | N, P1 | | 6.11.2022 | 18.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 6.11.2022 | 18.4.2023 |
| GB-2.246 | POU, RAT | N, P1 | | 6.11.2022 | 19.4.2023 |
| GBM | P1 | | 6.11.2022 | 19.4.2023“. |

xxxvi)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.245 ja GB-2.246 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.245

POU, RAT

N, P1

6.11.2022

18.4.2023

GBM

P1

6.11.2022

18.4.2023

GB-2.246

POU, RAT

N, P1

6.11.2022

19.4.2023

GBM

P1

6.11.2022

19.4.2023“.

| xxxvii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.250 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.250 | POU, RAT | N, P1 | | 9.11.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 9.11.2022 | 23.4.2023“; |

xxxvii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.250 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.250

POU, RAT

N, P1

9.11.2022

23.4.2023

GBM

P1

9.11.2022

23.4.2023“;

| xxxviii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.259 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.259 | POU, RAT | N, P1 | | 16.11.2022 | 20.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 16.11.2022 | 20.4.2023“; |

xxxviii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.259 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.259

POU, RAT

N, P1

16.11.2022

20.4.2023

GBM

P1

16.11.2022

20.4.2023“;

| xxxix) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.263 ja GB-2.264 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.263 | POU, RAT | N, P1 | | 20.11.2022 | 16.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 20.11.2022 | 16.4.2023 |
| GB-2.264 | POU, RAT | N, P1 | | 20.11.2022 | 30.4.2023 |
| GBM | P1 | | 20.11.2022 | 30.4.2023“; |

xxxix)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.263 ja GB-2.264 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.263

POU, RAT

N, P1

20.11.2022

16.4.2023

GBM

P1

20.11.2022

16.4.2023

GB-2.264

POU, RAT

N, P1

20.11.2022

30.4.2023

GBM

P1

20.11.2022

30.4.2023“;

| xl) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.268 ja GB-2.-269 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.268 | POU, RAT | N, P1 | | 23.11.2022 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 23.11.2022 | 19.4.2023 |
| GB-2.269 | POU, RAT | N, P1 | | 26.11.2022 | 22.4.2023 |
| GBM | P1 | | 26.11.2022 | 22.4.2023“; |

xl)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.268 ja GB-2.-269 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.268

POU, RAT

N, P1

23.11.2022

19.4.2023

GBM

P1

23.11.2022

19.4.2023

GB-2.269

POU, RAT

N, P1

26.11.2022

22.4.2023

GBM

P1

26.11.2022

22.4.2023“;

| xli) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.276 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.276 | POU, RAT | N, P1 | | 13.12.2022 | 16.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 13.12.2022 | 16.4.2023“; |

xli)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.276 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.276

POU, RAT

N, P1

13.12.2022

16.4.2023

GBM

P1

13.12.2022

16.4.2023“;

| xlii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.278 ja GB-2.279 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.278 | POU, RAT | N, P1 | | 15.12.2022 | 24.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 15.12.2022 | 24.4.2023 |
| GB-2.279 | POU, RAT | N, P1 | | 15.12.2022 | 13.4.2023 |
| GBM | P1 | | 15.12.2022 | 13.4.2023“; |

xlii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.278 ja GB-2.279 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.278

POU, RAT

N, P1

15.12.2022

24.4.2023

GBM

P1

15.12.2022

24.4.2023

GB-2.279

POU, RAT

N, P1

15.12.2022

13.4.2023

GBM

P1

15.12.2022

13.4.2023“;

| xliii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.281 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.281 | POU, RAT | N, P1 | | 20.12.2022 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 20.12.2022 | 23.4.2023“; |

xliii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.281 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.281

POU, RAT

N, P1

20.12.2022

23.4.2023

GBM

P1

20.12.2022

23.4.2023“;

| xliv) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.284 ja GB-2.285 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.284 | POU, RAT | N, P1 | | 30.12.2023 | 23.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 30.12.2023 | 23.4.2023 |
| GB-2.285 | POU, RAT | N, P1 | | 4.1.2023 | 18.4.2023 |
| GBM | P1 | | 4.1.2023 | 18.4.2023“; |

xliv)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.284 ja GB-2.285 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.284

POU, RAT

N, P1

30.12.2023

23.4.2023

GBM

P1

30.12.2023

23.4.2023

GB-2.285

POU, RAT

N, P1

4.1.2023

18.4.2023

GBM

P1

4.1.2023

18.4.2023“;

| xlv) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.287 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.287 | POU, RAT | N, P1 | | 10.1.2023 | 19.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 10.1.2023 | 19.4.2023“. |

xlv)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.287 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.287

POU, RAT

N, P1

10.1.2023

19.4.2023

GBM

P1

10.1.2023

19.4.2023“.

| xlvi) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.289 ja GB-2.290 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.289 | POU, RAT | N, P1 | | 12.1.2023 | 18.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 12.1.2023 | 18.4.2023 |
| GB-2.290 | POU, RAT | N, P1 | | 12.1.2023 | 18.4.2023 |
| GBM | P1 | | 12.1.2023 | 18.4.2023“; |

xlvi)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.289 ja GB-2.290 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.289

POU, RAT

N, P1

12.1.2023

18.4.2023

GBM

P1

12.1.2023

18.4.2023

GB-2.290

POU, RAT

N, P1

12.1.2023

18.4.2023

GBM

P1

12.1.2023

18.4.2023“;

| xlvii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.295 ja GB-2.296 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.295 | POU, RAT | N, P1 | | 21.2.2023 | 27.4.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 21.2.2023 | 27.4.2023 |
| GB-2.296 | POU, RAT | N, P1 | | 10.3.2023 | 4.5.2023 |
| GBM | P1 | | 10.3.2023 | 4.5.2023“ |

xlvii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.295 ja GB-2.296 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.295

POU, RAT

N, P1

21.2.2023

27.4.2023

GBM

P1

21.2.2023

27.4.2023

GB-2.296

POU, RAT

N, P1

10.3.2023

4.5.2023

GBM

P1

10.3.2023

4.5.2023“

| xlviii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.296 käsitleva kande järele tsoone GB-2.297 kuni GB-2.302 käsitlevad kanded:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.297 | POU, RAT | N, P1 | | 31.3.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 31.3.2023 | |
| GB-2.298 | POU, RAT | N, P1 | | 13.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 13.4.2023 | |
| GB-2.299 | POU, RAT | N, P1 | | 13.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 13.4.2023 | |
| GB-2.300 | POU, RAT | N, P1 | | 23.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 23.4.2023 | |
| GB-2.301 | POU, RAT | N, P1 | | 27.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 27.4.2023 | |
| GB-2.302 | POU, RAT | N, P1 | | 29.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 29.4.2023“. | |

xlviii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.296 käsitleva kande järele tsoone GB-2.297 kuni GB-2.302 käsitlevad kanded:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.297

POU, RAT

N, P1

31.3.2023

GBM

P1

31.3.2023

GB-2.298

POU, RAT

N, P1

13.4.2023

GBM

P1

13.4.2023

GB-2.299

POU, RAT

N, P1

13.4.2023

GBM

P1

13.4.2023

GB-2.300

POU, RAT

N, P1

23.4.2023

GBM

P1

23.4.2023

GB-2.301

POU, RAT

N, P1

27.4.2023

GBM

P1

27.4.2023

GB-2.302

POU, RAT

N, P1

29.4.2023

GBM

P1

29.4.2023“.

---

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/74 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/74

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/974,

16. mai 2023,

millega pikendatakse erandit, mis on tehtud nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses Sloveenia territoriaalvetes kalapüügiga tegelevate volantina-traalerite miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1626/94, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon võttis 19. märtsil 2014 vastu komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 277/2014, (2) millega kehtestati esimest korda erand määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 1 esimesest lõigust seoses Sloveenia territoriaalvetes kalapüügiga tegelevate volantina-traalerite miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel, mille kehtivusaeg lõppes 23. märtsil 2017. Erandi kehtivusaega pikendati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/2383 (3) ja see lõppes 27. märtsil 2020. Erandi kehtivusaega pikendati veel kord komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/511 (4) ja see lõppes 27. märtsil 2023. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon võttis 19. märtsil 2014 vastu komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 277/2014, (2) millega kehtestati esimest korda erand määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 1 esimesest lõigust seoses Sloveenia territoriaalvetes kalapüügiga tegelevate volantina-traalerite miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel, mille kehtivusaeg lõppes 23. märtsil 2017. Erandi kehtivusaega pikendati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/2383 (3) ja see lõppes 27. märtsil 2020. Erandi kehtivusaega pikendati veel kord komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/511 (4) ja see lõppes 27. märtsil 2023.

| (2) | 21. septembril 2022 sai komisjon Sloveenialt taotluse pikendada rakendusmäärusega (EL) 2022/511 tehtud erandi kehtivusaega. Sloveenia esitas majandamiskava, mille oli vastu võtnud 18. augustil 2021, (5) ja rakendusmääruse (EL) 2022/511 kohase aruande majandamiskava seire ja rakendamise kohta, milles põhjendati erandi pikendamist, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1967/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1241 (6) nõudeid. |
| --- | --- |

(2)

21. septembril 2022 sai komisjon Sloveenialt taotluse pikendada rakendusmäärusega (EL) 2022/511 tehtud erandi kehtivusaega. Sloveenia esitas majandamiskava, mille oli vastu võtnud 18. augustil 2021, (5) ja rakendusmääruse (EL) 2022/511 kohase aruande majandamiskava seire ja rakendamise kohta, milles põhjendati erandi pikendamist, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1967/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1241 (6) nõudeid.

| (3) | Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) hindas 2022. aasta novembris toimunud 71. täiskogu istungil (7) erandi kehtivusaja edasise pikendamise taotlust ja rakendamisaruannet. STECF kinnitas oma varasemat arvamust majandamiskava kohta ja jõudis Sloveenia esitatud uue teabe põhjal järeldusele, et erandi tegemise tingimused on jätkuvalt täidetud. |
| --- | --- |

(3)

Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) hindas 2022. aasta novembris toimunud 71. täiskogu istungil (7) erandi kehtivusaja edasise pikendamise taotlust ja rakendamisaruannet. STECF kinnitas oma varasemat arvamust majandamiskava kohta ja jõudis Sloveenia esitatud uue teabe põhjal järeldusele, et erandi tegemise tingimused on jätkuvalt täidetud.

| (4) | Sloveenia eranditaotlus vastab määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõigetes 5 ja 9 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(4)

Sloveenia eranditaotlus vastab määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõigetes 5 ja 9 sätestatud tingimustele.

| (5) | Täpsemalt esineb Sloveenias geograafilisi takistusi, sest Sloveenia territoriaalvete sügavus ei ulatu üheski kohas 50 meetrini. Kui erandit ei oleks kehtestatud, saaks volantina-traalereid kasutada üksnes kaldast kaugemal kui 3 meremiili, kus püügipiirkonnad on väga väikesed, sest neid alasid kasutatakse kaubanduslike laevateedena. |
| --- | --- |

(5)

Täpsemalt esineb Sloveenias geograafilisi takistusi, sest Sloveenia territoriaalvete sügavus ei ulatu üheski kohas 50 meetrini. Kui erandit ei oleks kehtestatud, saaks volantina-traalereid kasutada üksnes kaldast kaugemal kui 3 meremiili, kus püügipiirkonnad on väga väikesed, sest neid alasid kasutatakse kaubanduslike laevateedena.

| (6) | Lisaks on Sloveenia majandamiskavas tagatud, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõikele 9 püügikoormust tulevikus ei suurendata. Püügiload väljastatakse vaid 12 konkreetsele laevale, kellel on juba lubatud Sloveenias kala püüda. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks on Sloveenia majandamiskavas tagatud, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõikele 9 püügikoormust tulevikus ei suurendata. Püügiload väljastatakse vaid 12 konkreetsele laevale, kellel on juba lubatud Sloveenias kala püüda.

| (7) | Taotluses käsitletakse Sloveenia poolt juba lubatud püügitegevust ja laevu, mis on määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 9 kohaselt püügiregistris olnud kauem kui viis aastat. |
| --- | --- |

(7)

Taotluses käsitletakse Sloveenia poolt juba lubatud püügitegevust ja laevu, mis on määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 9 kohaselt püügiregistris olnud kauem kui viis aastat.

| (8) | Kõnealused laevad on lisatud nimekirja, mis on edastatud komisjonile vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 9 nõuetele. |
| --- | --- |

(8)

Kõnealused laevad on lisatud nimekirja, mis on edastatud komisjonile vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 9 nõuetele.

| (9) | Asjaomane püügitegevus vastab määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4 lõike 1 nõuetele, kuna püük ei toimu meriheinakoosluste kohal ega eelkõige Posidonia oceanica või muude mereliste seemnetaimede kasvukohtades. |
| --- | --- |

(9)

Asjaomane püügitegevus vastab määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4 lõike 1 nõuetele, kuna püük ei toimu meriheinakoosluste kohal ega eelkõige Posidonia oceanica või muude mereliste seemnetaimede kasvukohtades.

| (10) | Vähima võrgusilma suuruse nõude osas vastab taotletud erand määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 8 lõike 1 punkti h nõuetele, mis on asendatud määruse (EL) 2019/1241 artikli 8 lõikega 1 ja IX lisa B osa I jaoga, kuna volantina-traali puhul kasutatakse üksnes võrku, mille ruutsilma suurus on vähemalt 40 mm. |
| --- | --- |

(10)

Vähima võrgusilma suuruse nõude osas vastab taotletud erand määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 8 lõike 1 punkti h nõuetele, mis on asendatud määruse (EL) 2019/1241 artikli 8 lõikega 1 ja IX lisa B osa I jaoga, kuna volantina-traali puhul kasutatakse üksnes võrku, mille ruutsilma suurus on vähemalt 40 mm.

| (11) | Segapüük volantina-traaliga ei ole asendatav muude püügivahenditega, v.a raskem tartana-traal, mis võib aga suurendada kontakti merepõhjaga ja põhjalähedaste liikide püüki, samuti ei häiri see selliste laevade tegevust, mis kasutavad muid kalapüügivahendeid kui traalid, noodad või teised samalaadsed veetavad võrgud. |
| --- | --- |

(11)

Segapüük volantina-traaliga ei ole asendatav muude püügivahenditega, v.a raskem tartana-traal, mis võib aga suurendada kontakti merepõhjaga ja põhjalähedaste liikide püüki, samuti ei häiri see selliste laevade tegevust, mis kasutavad muid kalapüügivahendeid kui traalid, noodad või teised samalaadsed veetavad võrgud.

| (12) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 9 punktis c sätestatud kriteeriumidega reguleeritakse volantina-traalereid nii, et määruse (EL) 2019/1241 IX lisa A osas loetletud liikide püük oleks minimaalne. STECF märkis, et nende liikide teatatud saak ei ole tähtsusetu, kuid jõudis siiski järeldusele, et arvestades volantina-püügi piiratud mahtu, ulatub see püük kokku mõnekümne tonnini, mis moodustab vaid väga väikese osa nende liikide kogupüügist Aadria mere põhjaosas. |
| --- | --- |

(12)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 9 punktis c sätestatud kriteeriumidega reguleeritakse volantina-traalereid nii, et määruse (EL) 2019/1241 IX lisa A osas loetletud liikide püük oleks minimaalne. STECF märkis, et nende liikide teatatud saak ei ole tähtsusetu, kuid jõudis siiski järeldusele, et arvestades volantina-püügi piiratud mahtu, ulatub see püük kokku mõnekümne tonnini, mis moodustab vaid väga väikese osa nende liikide kogupüügist Aadria mere põhjaosas.

| (13) | Volantina-traalerite tegevuse eesmärk ei ole püüda peajalgseid. STECF märkis, et peajalgsed on volantina-püügi väärtuslik kaaspüük, kuid jõudis majandamiskava viimase rakendusaruande põhjal järeldusele, et arvestades volantina-püügi piiratud suurust, moodustab vastav peajalgsete püük kõige tõenäolisemalt vaid väga väikese osa nende liikide kogupüügist Aadria mere põhjaosas laiemalt. |
| --- | --- |

(13)

Volantina-traalerite tegevuse eesmärk ei ole püüda peajalgseid. STECF märkis, et peajalgsed on volantina-püügi väärtuslik kaaspüük, kuid jõudis majandamiskava viimase rakendusaruande põhjal järeldusele, et arvestades volantina-püügi piiratud suurust, moodustab vastav peajalgsete püük kõige tõenäolisemalt vaid väga väikese osa nende liikide kogupüügist Aadria mere põhjaosas laiemalt.

| (14) | Sloveenia majandamiskavas on esitatud kalapüügi seire meetmed ning seega on täidetud määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 9 kolmandas lõigus ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (8) artiklites 14 ja 15 sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

(14)

Sloveenia majandamiskavas on esitatud kalapüügi seire meetmed ning seega on täidetud määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 9 kolmandas lõigus ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (8) artiklites 14 ja 15 sätestatud tingimused.

| (15) | Komisjon leiab seega, et Sloveenia taotletud erandi pikendamine vastab määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõigetes 5 ja 9 sätestatud tingimustele. Seepärast tuleks taotletud erandi pikendamist lubada. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon leiab seega, et Sloveenia taotletud erandi pikendamine vastab määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõigetes 5 ja 9 sätestatud tingimustele. Seepärast tuleks taotletud erandi pikendamist lubada.

| (16) | Sloveenia peaks esitama komisjonile aruande ettenähtud ajaks ja kooskõlas Sloveenia majandamiskavas kehtestatud seirekavaga. |
| --- | --- |

(16)

Sloveenia peaks esitama komisjonile aruande ettenähtud ajaks ja kooskõlas Sloveenia majandamiskavas kehtestatud seirekavaga.

| (17) | Tuleks piirata erandi kehtivuse aega, et oleks võimalik kiiresti võtta parandavaid majandamismeetmeid juhul, kui komisjonile esitatud aruandest ilmneb püütava liigi halb kaitsestaatus, samuti võimaldab erandi piiratud kehtivusaeg koguda paremaid teaduslikke andmeid majandamiskava täiustamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Tuleks piirata erandi kehtivuse aega, et oleks võimalik kiiresti võtta parandavaid majandamismeetmeid juhul, kui komisjonile esitatud aruandest ilmneb püütava liigi halb kaitsestaatus, samuti võimaldab erandi piiratud kehtivusaeg koguda paremaid teaduslikke andmeid majandamiskava täiustamiseks.

| (18) | Kuna komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/2383 kehtestatud erandi kehtivusaeg lõppes 27. märtsil 2023, tuleks õigusliku järjepidevuse tagamiseks kohaldada käesolevat määrust alates 28. märtsist 2023. Õiguskindluse huvides peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(18)

Kuna komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/2383 kehtestatud erandi kehtivusaeg lõppes 27. märtsil 2023, tuleks õigusliku järjepidevuse tagamiseks kohaldada käesolevat määrust alates 28. märtsist 2023. Õiguskindluse huvides peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti.

| (19) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erand

Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 1 esimest lõiku ei kohaldata Sloveenia territoriaalvetes olenemata nende sügavusest 1,5 kuni 3 meremiili kaugusel kaldast volantina-traalide suhtes, mida kasutavad laevad,

| a) | millel on registreerimisnumber, mis on sätestatud Sloveenia majandamiskavas, mille Sloveenia võttis vastu vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 19 lõikele 2; |
| --- | --- |

a)

millel on registreerimisnumber, mis on sätestatud Sloveenia majandamiskavas, mille Sloveenia võttis vastu vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 19 lõikele 2;

| b) | millega on kala püütud üle viie aasta ja mille puhul tulevikus ei suurendata varasemat püügikoormust, ning |
| --- | --- |

b)

millega on kala püütud üle viie aasta ja mille puhul tulevikus ei suurendata varasemat püügikoormust, ning

| c) | millel on püügiluba ja mis tegutsevad Sloveenia poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 19 lõikele 2 vastu võetud majandamiskava kohaselt. |
| --- | --- |

c)

millel on püügiluba ja mis tegutsevad Sloveenia poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 19 lõikele 2 vastu võetud majandamiskava kohaselt.

Artikkel 2

Seirekava ja aruandlus

Sloveenia esitab komisjonile ühe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest aruande, mis on koostatud vastavalt artiklis 1 osutatud majandamiskavas kehtestatud seirekavale.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamisaeg

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 28. märtsist 2023 kuni 27. märtsini 2026.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. mai 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 409, 30.12.2006, lk 11.

1

(2)  Komisjoni 19. märtsi 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 277/2014, millega tehakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses Sloveenia territoriaalvetes kalapüügiga tegelevate volantina-traalerite miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel (ELT L 82, 20.3.2014, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 19. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2383, millega pikendatakse erandit, mis on tehtud nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses Sloveenia territoriaalvetes kalapüügiga tegelevate volantina-traalerite miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel (ELT L 340, 20.12.2017, lk 32).

3

(4)  Komisjoni 30. märtsi 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/511, millega pikendatakse erandit, mis on tehtud nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses Sloveenia territoriaalvetes kalapüügiga tegelevate volantina-traalerite miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel (ELT L 103, 31.3.2022, lk 7).

4

(5)  
  18. augusti 2021. aasta otsus nr 34200-2/2021/3.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1380/2013, (EL) 2016/1139, (EL) 2018/973, (EL) 2019/472 ja (EL) 2019/1022 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005 (ELT L 198, 25.7.2019, lk 105).

6

(7)  Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) – 71. täiskogu istungi aruanne (STECF-PLEN-22–03). Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2022, https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/43440856/STECF+PLEN+22-03.pdf/d0acb3d4-6b6a-4067-9d08-0b6004660e25)

7

(8)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

8

---

OTSUSED

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/77 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/77

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/975,

15. mai 2023,

millega muudetakse komisjoni rakendusotsust (EL) 2019/417, milles sätestatakse üldist tooteohutust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/95/EÜ artikliga 12 ette nähtud Euroopa Liidu kiire teabevahetuse süsteemi RAPEX ja selle teavitamissüsteemi haldamise suunised

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 2817 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta, (1) eriti selle artikli 11 lõike 1 kolmandat lõiku ning II lisa punkti 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1020 turujärelevalve ja toodete vastavuse kohta ning millega muudetakse direktiivi 2004/42/EÜ ja määruseid (EÜ) nr 765/2008 ja (EL) nr 305/2011, (2) eriti selle artiklit 20,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ, (3) eriti selle artikli 28 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (4) eriti selle artikli 26 lõiget 1,

pärast konsulteerimist direktiivi 2001/95/EÜ artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega,

pärast määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 kohast konsulteerimist Euroopa Andmekaitseinspektoriga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses (EL) 2019/417 (5) on sätestatud direktiivi 2001/95/EÜ artikliga 12 ette nähtud Euroopa Liidu kiire teabevahetuse süsteemi RAPEX ja selle teavitamissüsteemi haldamise suunised. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses (EL) 2019/417 (5) on sätestatud direktiivi 2001/95/EÜ artikliga 12 ette nähtud Euroopa Liidu kiire teabevahetuse süsteemi RAPEX ja selle teavitamissüsteemi haldamise suunised.

| (2) | Määruse (EL) 2018/1725 artiklis 28 on sätestatud, et kui kaks või enam vastutavat töötlejat määravad ühiselt kindlaks töötlemise eesmärgid ja vahendid, on nad kaasvastutavad töötlejad. Kaasvastutavate töötlejate vastavad vastutusvaldkonnad võib kindlaks määrata ELi õigusega, eelkõige mis puudutab andmesubjekti õiguste kasutamist ja kaasvastutavate töötlejate kohustust esitada määruse (EL) 2018/1725 artiklites 15 ja 16 osutatud teavet. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2018/1725 artiklis 28 on sätestatud, et kui kaks või enam vastutavat töötlejat määravad ühiselt kindlaks töötlemise eesmärgid ja vahendid, on nad kaasvastutavad töötlejad. Kaasvastutavate töötlejate vastavad vastutusvaldkonnad võib kindlaks määrata ELi õigusega, eelkõige mis puudutab andmesubjekti õiguste kasutamist ja kaasvastutavate töötlejate kohustust esitada määruse (EL) 2018/1725 artiklites 15 ja 16 osutatud teavet.

| (3) | Määruse (EL) 2016/679 artiklis 26 on sätestatud, et kui kaks või enam vastutavat töötlejat määravad ühiselt kindlaks isikuandmete töötlemise eesmärgid ja vahendid, käsitatakse neid kaasvastutavate töötlejatena. Kaasvastutavate töötlejate vastutusvaldkonnad võib kindlaks määrata ELi õigusega, eelkõige mis puudutab andmesubjekti õiguste kasutamist ja kaasvastutavate töötlejate kohustust esitada määruse (EL) 2016/679 artiklites 13 ja 14 osutatud teavet. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2016/679 artiklis 26 on sätestatud, et kui kaks või enam vastutavat töötlejat määravad ühiselt kindlaks isikuandmete töötlemise eesmärgid ja vahendid, käsitatakse neid kaasvastutavate töötlejatena. Kaasvastutavate töötlejate vastutusvaldkonnad võib kindlaks määrata ELi õigusega, eelkõige mis puudutab andmesubjekti õiguste kasutamist ja kaasvastutavate töötlejate kohustust esitada määruse (EL) 2016/679 artiklites 13 ja 14 osutatud teavet.

| (4) | Komisjon ja riiklikud ametiasutused tegutsevad süsteemi Safety Gate/RAPEX andmete töötlemisel kaasvastutavate töötlejatena. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon ja riiklikud ametiasutused tegutsevad süsteemi Safety Gate/RAPEX andmete töötlemisel kaasvastutavate töötlejatena.

| (5) | On vaja sätestada komisjoni ja riiklike asutuste kui määruse (EL) 2018/1725 artikli 28 ja määruse (EL) 2016/679 artikli 26 kohaste kaasvastutavate töötlejate rollid, vastutusvaldkonnad ja töökord. |
| --- | --- |

(5)

On vaja sätestada komisjoni ja riiklike asutuste kui määruse (EL) 2018/1725 artikli 28 ja määruse (EL) 2016/679 artikli 26 kohaste kaasvastutavate töötlejate rollid, vastutusvaldkonnad ja töökord.

| (6) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2019/417 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2019/417 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust (EL) 2019/417 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1

  1.   Direktiivi 2001/95/EÜ artikliga 12 ette nähtud Euroopa Liidu kiire teabevahetuse süsteemi RAPEX ja selle teavitamissüsteemi haldamise suunised on esitatud käesoleva otsuse I lisas.


  2.   Kaasvastutus Euroopa Liidu kiire teabevahetuse süsteemi RAPEX eest on määratletud käesoleva otsuse II lisas.“ |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

1.   Direktiivi 2001/95/EÜ artikliga 12 ette nähtud Euroopa Liidu kiire teabevahetuse süsteemi RAPEX ja selle teavitamissüsteemi haldamise suunised on esitatud käesoleva otsuse I lisas.

2.   Kaasvastutus Euroopa Liidu kiire teabevahetuse süsteemi RAPEX eest on määratletud käesoleva otsuse II lisas.“

| 2) | Lisa nimetatakse ümber ja see on nüüdsest I lisa. |
| --- | --- |

2)

Lisa nimetatakse ümber ja see on nüüdsest I lisa.

| 3) | Lisatakse käesoleva otsuse lisas esitatud II lisa. |
| --- | --- |

3)

Lisatakse käesoleva otsuse lisas esitatud II lisa.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 15. mai 2023

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Didier REYNDERS

---

(1)  
  EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4.

1

(2)  
  ELT L 169, 25.6.2019, lk 1.

2

(3)  
  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

3

(4)  
  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

4

(5)  Komisjoni 8. novembri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2019/417, milles sätestatakse üldist tooteohutust käsitleva direktiivi 2001/95/EÜ artikliga 12 ette nähtud Euroopa Liidu kiire teabevahetuse süsteemi RAPEX ja selle teavitamissüsteemi haldamise suunised (ELT L 73, 15.3.2019, lk 121).

5

---

LISA

„II LISA

KAASVASTUTUS EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIVI 2001/95/EÜ (1) (ÜLDISE TOOTEOHUTUSE DIREKTIIV) ARTIKLIGA 12 ETTE NÄHTUD EUROOPA LIIDU KIIRE TEABESÜSTEEMI RAPEX EEST

1.   
  Reguleerimisese ja töötlemise kirjeldus

Safety Gate’i/RAPEXi rakendus on teavitussüsteem, mis on ette nähtud kiireks teabevahetuseks liikmesriikide ametiasutuste, kolme Euroopa Majanduspiirkonna/Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EMP/EFTA) riigi (Island, Liechtenstein ja Norra) ja komisjoni vahel liidu ja/või EMP/EFTA turul leitud ohtlike toodete suhtes võetud meetmete kohta. Selle teavitussüsteemi eesmärk on

| — | takistada siseturul tarbijatele ohtlike toodete tarnimist; |
| --- | --- |

—

takistada siseturul tarbijatele ohtlike toodete tarnimist;

| — | võtta vajaduse korral parandusmeetmeid, nt sellised tooted turult kõrvaldada või tagasi nõuda. |
| --- | --- |

—

võtta vajaduse korral parandusmeetmeid, nt sellised tooted turult kõrvaldada või tagasi nõuda.

Teabevahetus hõlmab ennetavaid ja piiravaid meetmeid ning meetmeid, mida võetakse ohtlike tarbekaupade ja kutsealaseks kasutamiseks ettenähtud toodete suhtes, välja arvatud toit, sööt, ravimid ja meditsiiniseadmed. Süsteemis Safety Gate/RAPEX kajastatakse nii riiklike ametiasutuste määratud meetmeid kui ka ettevõtjate vabatahtlikult võetud meetmeid.

2.   
  Kaasvastutuse ulatus

Komisjon ja riiklikud ametiasutused tegutsevad süsteemi Safety Gate/RAPEX andmete töötlemisel kaasvastutavate töötlejatena. „Riiklikud ametiasutused“ – kõik liikmesriikide ametiasutused ja EFTA/EMP riikide ametiasutused, kes tegutsevad tooteohutuse valdkonnas ning osalevad Safety Gate’i/RAPEXi võrgus, sealhulgas toodete ohutusnõuetele vastavuse järelevalve eest vastutavad turujärelevalveasutused ja välispiirikontrolli eest vastutavad asutused.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (2) artikli 26 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (3) artikli 28 kohaldamisel kuuluvad komisjoni kui isikuandmete kaasvastutava töötleja vastutusalasse järgmised töötlemistoimingud:

| 1) | komisjon võib töödelda Euroopa Liitu ja Euroopa Majanduspiirkonda imporditud või sealt eksporditud toodete suhtes võetud meetmeid käsitlevat teavet, et edastada see RAPEXi kontaktpunktidele; |
| --- | --- |

1)

komisjon võib töödelda Euroopa Liitu ja Euroopa Majanduspiirkonda imporditud või sealt eksporditud toodete suhtes võetud meetmeid käsitlevat teavet, et edastada see RAPEXi kontaktpunktidele;

| 2) | komisjon võib töödelda teavet, mis on EList või väljastpoolt ELi pärinevate riski kujutavate toodete kohta saadud kolmandatelt riikidelt, rahvusvahelistelt organisatsioonidelt, ettevõtjatelt või muudelt kiirhoiatussüsteemidelt, et edastada selline teave riiklikele ametiasutustele. |
| --- | --- |

2)

komisjon võib töödelda teavet, mis on EList või väljastpoolt ELi pärinevate riski kujutavate toodete kohta saadud kolmandatelt riikidelt, rahvusvahelistelt organisatsioonidelt, ettevõtjatelt või muudelt kiirhoiatussüsteemidelt, et edastada selline teave riiklikele ametiasutustele.

Komisjon vastutab selle eest, et nimetatud tegevuse puhul oleksid täidetud määruse (EL) 2018/1725 kohased kohustused ja tingimused.

Riiklike ametiasutuste kui isikuandmete kaasvastutavate töötlejate vastutusalasse kuuluvad järgmised töötlemistoimingud:

| 1) | riiklikud ametiasutused võivad töödelda direktiivi 2001/95/EÜ artiklite 11 ja 12 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1020 (4) artikli 20 kohaselt teavet, et edastada selline teave komisjonile ja teistele liikmesriikidele ning EFTA/EMP riikidele; |
| --- | --- |

1)

riiklikud ametiasutused võivad töödelda direktiivi 2001/95/EÜ artiklite 11 ja 12 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1020 (4) artikli 20 kohaselt teavet, et edastada selline teave komisjonile ja teistele liikmesriikidele ning EFTA/EMP riikidele;

| 2) | riiklikud ametiasutused võivad pärast Safety Gate’i/RAPEXi teadete alusel järelmeetmete võtmist teavet töödelda, et edastada selline teave komisjonile ja teistele liikmesriikidele ning EFTA/EMP riikidele. |
| --- | --- |

2)

riiklikud ametiasutused võivad pärast Safety Gate’i/RAPEXi teadete alusel järelmeetmete võtmist teavet töödelda, et edastada selline teave komisjonile ja teistele liikmesriikidele ning EFTA/EMP riikidele.

Riiklikud ametiasutused vastutavad selle eest, et nimetatud tegevuse puhul oleksid täidetud määruse (EL) 2016/679 kohased kohustused ja tingimused.

3.   
  Kaasvastutavate töötlejate vastutusvaldkonnad, rollid ja suhe andmesubjektidega

3.1.   Andmesubjektide kategooriad ja isikuandmed

Kaasvastutavad töötlejad töötlevad ühiselt alljärgnevatesse kategooriatesse kuuluvaid isikuandmeid.

| a) | Safety Gate’i/RAPEXi kasutajate kontaktandmed.
  Töödelda võib järgmisi andmeid:






  — | Safety Gate’i/RAPEXi kasutajate nimi; |
| --- | --- | --- |

a)

Safety Gate’i/RAPEXi kasutajate kontaktandmed.

Töödelda võib järgmisi andmeid:

—

Safety Gate’i/RAPEXi kasutajate nimi;

| — | Safety Gate’i/RAPEXi kasutajate perekonnanimi; |
| --- | --- |

—

Safety Gate’i/RAPEXi kasutajate perekonnanimi;

| — | Safety Gate’i/RAPEXi kasutajate e-posti aadress; |
| --- | --- |

—

Safety Gate’i/RAPEXi kasutajate e-posti aadress;

| — | Safety Gate’i/RAPEXi kasutajate riik; |
| --- | --- |

—

Safety Gate’i/RAPEXi kasutajate riik;

| — | Safety Gate’i/RAPEXi kasutajate eelistatud keel. |
| --- | --- |

—

Safety Gate’i/RAPEXi kasutajate eelistatud keel.

| b) | Süsteemi Safety Gate/RAPEX kaudu esitatud teadete ja vastusteadete koostajate ja kinnitajate kontaktandmed.
  Nende koostajate ja kinnitajate hulka kuuluvad






  — | riiklikud Safety Gate’i/RAPEXi kontaktpunktid ning liikmesriikide ja EFTA/EMP riikide turujärelevalveasutuste inspektorid või välispiirikontrolli eest vastutavate riiklike ametiasutuste inspektorid, kes osalevad teavitamismenetluses; |
| --- | --- | --- |

b)

Süsteemi Safety Gate/RAPEX kaudu esitatud teadete ja vastusteadete koostajate ja kinnitajate kontaktandmed.

Nende koostajate ja kinnitajate hulka kuuluvad

—

riiklikud Safety Gate’i/RAPEXi kontaktpunktid ning liikmesriikide ja EFTA/EMP riikide turujärelevalveasutuste inspektorid või välispiirikontrolli eest vastutavate riiklike ametiasutuste inspektorid, kes osalevad teavitamismenetluses;

| — | komisjoni töötajad, nt ametnikud, ajutised töötajad, lepingulised töötajad, praktikandid ja välised teenuseosutajad. |
| --- | --- |

—

komisjoni töötajad, nt ametnikud, ajutised töötajad, lepingulised töötajad, praktikandid ja välised teenuseosutajad.

Töödelda võib järgmisi andmeid:

| — | süsteemi Safety Gate/RAPEX kaudu esitatud teadete ja vastusteadete koostajate ja kinnitajate nimi; |
| --- | --- |

—

süsteemi Safety Gate/RAPEX kaudu esitatud teadete ja vastusteadete koostajate ja kinnitajate nimi;

| — | süsteemi Safety Gate/RAPEX kaudu esitatud teadete ja vastusteadete koostajate ja kinnitajate perekonnanimi; |
| --- | --- |

—

süsteemi Safety Gate/RAPEX kaudu esitatud teadete ja vastusteadete koostajate ja kinnitajate perekonnanimi;

| — | süsteemi Safety Gate/RAPEX kaudu esitatud teateid ja vastusteateid koostava või kinnitava asutuse nimi; |
| --- | --- |

—

süsteemi Safety Gate/RAPEX kaudu esitatud teateid ja vastusteateid koostava või kinnitava asutuse nimi;

| — | süsteemi Safety Gate/RAPEX kaudu esitatud teateid ja vastusteateid koostava või kinnitava asutuse aadress; |
| --- | --- |

—

süsteemi Safety Gate/RAPEX kaudu esitatud teateid ja vastusteateid koostava või kinnitava asutuse aadress;

| — | süsteemi Safety Gate/RAPEX kaudu esitatud teadete ja vastusteadete koostajate ja kinnitajate e-posti aadress; |
| --- | --- |

—

süsteemi Safety Gate/RAPEX kaudu esitatud teadete ja vastusteadete koostajate ja kinnitajate e-posti aadress;

| — | süsteemi Safety Gate/RAPEX kaudu esitatud teadete ja vastusteadete koostajate ja kinnitajate telefoninumber. |
| --- | --- |

—

süsteemi Safety Gate/RAPEX kaudu esitatud teadete ja vastusteadete koostajate ja kinnitajate telefoninumber.

| c) | Lisaks võib süsteemi sattuda järgmist kahte liiki isikuandmeid:






  i) | kui see on vajalik direktiivi 2001/95/EÜ artikli 2 punktis c määratletud ohtlike toodete jälgimiseks, võib ettevõtjate (tootjad, eksportijad, importijad, turustajad või jaemüüjad) kontaktandmetes olla isikuandmeid, mis jõuavad süsteemi. Sellised andmed sisestavad süsteemi Safety Gate/RAPEX üksnes riiklikud ametiasutused, tuginedes uurimise käigus kogutud teabele.
  Töödelda võib järgmisi andmeid:






  — | ettevõtjate nimi; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Lisaks võib süsteemi sattuda järgmist kahte liiki isikuandmeid:

i)

kui see on vajalik direktiivi 2001/95/EÜ artikli 2 punktis c määratletud ohtlike toodete jälgimiseks, võib ettevõtjate (tootjad, eksportijad, importijad, turustajad või jaemüüjad) kontaktandmetes olla isikuandmeid, mis jõuavad süsteemi. Sellised andmed sisestavad süsteemi Safety Gate/RAPEX üksnes riiklikud ametiasutused, tuginedes uurimise käigus kogutud teabele.

Töödelda võib järgmisi andmeid:

—

ettevõtjate nimi;

| — | ettevõtjate aadress; |
| --- | --- |

—

ettevõtjate aadress;

| — | ettevõtjate linn; |
| --- | --- |

—

ettevõtjate linn;

| — | ettevõtjate riik; |
| --- | --- |

—

ettevõtjate riik;

| — | ettevõtjate kontaktandmed: sellel väljal võib osutada tootjaid esindavale füüsilisele isikule või volitatud esindajatele. Liikmesriikidel palutakse siiski hoiduda isikuandmete sisestamisest ja kasutada pigem isikustamata kontaktandmeid, nagu üldised e-posti aadressid; |
| --- | --- |

—

ettevõtjate kontaktandmed: sellel väljal võib osutada tootjaid esindavale füüsilisele isikule või volitatud esindajatele. Liikmesriikidel palutakse siiski hoiduda isikuandmete sisestamisest ja kasutada pigem isikustamata kontaktandmeid, nagu üldised e-posti aadressid;

| — | ettevõtjate kontaktaadress; |
| --- | --- |

—

ettevõtjate kontaktaadress;

| ii) | ohtlike toodetega katseid teinud ja/või sellised katsearuanded kinnitanud isikute nimed, kui need on sattunud muudesse dokumentidesse, näiteks katsearuannetesse. Need nimed lisatakse manustesse ja need ei ole otsitavad. Liikmesriikidel palutakse sellised andmed enne esitamist kustutada, kui neid ei peeta süsteemi eesmärki silmas pidades vajalikuks. |
| --- | --- |

ii)

ohtlike toodetega katseid teinud ja/või sellised katsearuanded kinnitanud isikute nimed, kui need on sattunud muudesse dokumentidesse, näiteks katsearuannetesse. Need nimed lisatakse manustesse ja need ei ole otsitavad. Liikmesriikidel palutakse sellised andmed enne esitamist kustutada, kui neid ei peeta süsteemi eesmärki silmas pidades vajalikuks.

3.2.   Andmesubjektide teavitamine

Komisjon esitab määruse (EL) 2018/1725 artiklites 15 ja 16 osutatud teavet ning artiklite 17–24 ja 35 kohaseid teavitusi kokkuvõtlikult, läbipaistvalt, arusaadavalt ning hõlpsalt kättesaadavas vormis, kasutades selget ja lihtsat keelt. Komisjon võtab ka asjakohaseid meetmeid, et aidata riiklikel ametiasutustel esitada järgmiste andmete kohta määruse (EL) 2016/679 artiklites 13 ja 14 osutatud teavet ning artiklite 19–26 ja 37 kohaseid teavitusi kokkuvõtlikult, läbipaistvalt, arusaadavalt ning hõlpsalt kättesaadavas vormis, kasutades selget ja lihtsat keelt:

| — | Safety Gate’i/RAPEXi kasutajate andmed; |
| --- | --- |

—

Safety Gate’i/RAPEXi kasutajate andmed;

| — | teadete ja vastusteadete koostajate ja kinnitajate andmed. |
| --- | --- |

—

teadete ja vastusteadete koostajate ja kinnitajate andmed.

Safety Gate’i/RAPEXi kasutajaid teavitatakse nende õigustest isikuandmete kaitse avalduses, mille leiab Safety Gate’ist/RAPEXist.

Riiklikud ametiasutused võtavad asjakohaseid meetmeid, et esitada järgmiste andmete kohta määruse (EL) 2016/679 artiklites 13 ja 14 osutatud teavet ning artiklite 19–26 ja 37 kohaseid teavitusi kokkuvõtlikult, läbipaistvalt, arusaadavalt ning hõlpsalt kättesaadavas vormis, kasutades selget ja lihtsat keelt:

| — | füüsilise isiku tuvastamist võimaldav teave juriidiliste isikute kohta; |
| --- | --- |

—

füüsilise isiku tuvastamist võimaldav teave juriidiliste isikute kohta;

| — | ohtlike toodetega katseid teinud ja/või sellised katsearuanded kinnitanud isikute nimed ja muud andmed. |
| --- | --- |

—

ohtlike toodetega katseid teinud ja/või sellised katsearuanded kinnitanud isikute nimed ja muud andmed.

Teave esitatakse kirjalikult, sealhulgas elektrooniliselt.

Riiklikud ametiasutused kasutavad andmesubjektidega seotud kohustuste täitmisel komisjoni avaldatud isikuandmete kaitse avalduse näidist.

3.3.   Andmesubjektide taotluste menetlemine

Andmesubjektid võivad kasutada määrusest (EL) 2018/1725 ja määrusest (EL) 2016/679 tulenevaid õigusi iga kaasvastutava töötleja suhtes ja vastu.

Kaasvastutavad töötlejad menetlevad andmesubjektide taotlusi korra kohaselt, mille nad on selleks kehtestanud. Andmesubjektide õiguste kasutamise üksikasjalikku korda on selgitatud isikuandmete kaitse avalduses.

Kaasvastutavad töötlejad teevad koostööd ja annavad taotluse korral andmesubjektide taotluste menetlemisel üksteisele kiiret ja tõhusat abi.

Kui üks kaasvastutav töötleja saab andmesubjekti taotluse, mis ei kuulu tema vastutusalasse, edastab see kaasvastutav töötleja taotluse viivitamata ja hiljemalt seitsme kalendripäeva jooksul pärast taotluse saamist kaasvastutavale töötlejale, kes selle taotluse eest tegelikult vastutab. Vastutav kaasvastutav töötleja saadab järgmise kolme tööpäeva jooksul andmesubjektile taotluse kättesaamise kinnituse, teavitades sellest samal ajal kaasvastutavat töötlejat, kes taotluse esmalt sai.

Andmesubjekti isikuandmetele juurdepääsu taotlusele vastates ei avalikusta kaasvastutav töötleja ühiselt töödeldavaid isikuandmeid ega tee neid muul viisil kättesaadavaks, ilma et ta oleks eelnevalt konsulteerinud teise asjaomase kaasvastutava töötlejaga.

4.   
  Kaasvastutavate töötlejate muud vastutusvaldkonnad ja rollid

4.1.   Töötlemise turvalisus

Iga kaasvastutav töötleja rakendab asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, mille eesmärk on

| a) | tagada ja kaitsta ühiselt töödeldavate isikuandmete turvalisust, terviklust ja konfidentsiaalsust kooskõlas komisjoni otsusega (EL, Euratom) 2017/46 (5) ja ELi liikmesriigi/EFTA/EMP riigi asjaomase õigusaktiga; |
| --- | --- |

a)

tagada ja kaitsta ühiselt töödeldavate isikuandmete turvalisust, terviklust ja konfidentsiaalsust kooskõlas komisjoni otsusega (EL, Euratom) 2017/46 (5) ja ELi liikmesriigi/EFTA/EMP riigi asjaomase õigusaktiga;

| b) | kaitsta tema valduses olevaid isikuandmeid loata või ebaseadusliku töötlemise, kaotsimineku, kasutamise, avalikustamise või omandamise või neile juurdepääsu eest; |
| --- | --- |

b)

kaitsta tema valduses olevaid isikuandmeid loata või ebaseadusliku töötlemise, kaotsimineku, kasutamise, avalikustamise või omandamise või neile juurdepääsu eest;

| c) | mitte edastada isikuandmeid ega võimaldada nendele juurdepääsu kellelegi teisele peale eelnevalt kokkulepitud vastuvõtjate või töötlejate. |
| --- | --- |

c)

mitte edastada isikuandmeid ega võimaldada nendele juurdepääsu kellelegi teisele peale eelnevalt kokkulepitud vastuvõtjate või töötlejate.

Iga kaasvastutav töötleja rakendab asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et tagada töötlemise turvalisus vastavalt kas määruse (EL) 2018/1725 artikli 33 või määruse (EL) 2016/679 artikli 32 kohaselt.

Kaasvastutavad töötlejad osutavad üksteisele kiiret ja tõhusat abi turvaintsidentide, sealhulgas isikuandmetega seotud rikkumiste korral.

4.2.   Turvaintsidentide, sealhulgas isikuandmetega seotud rikkumiste haldamine

Kaasvastutavad töötlejad menetlevad turvaintsidente, sealhulgas isikuandmetega seotud rikkumisi kooskõlas oma sisemenetluste ja kohaldatavate õigusaktidega.

Eelkõige osutavad kaasvastutavad töötlejad üksteisele vajaduse korral kiiret ja tõhusat abi, et hõlbustada ühise töötlemise toimingutega seotud turvaintsidentide, sealhulgas isikuandmetega seotud rikkumiste tuvastamist ja menetlemist.

Kaasvastutavad töötlejad teavitavad üksteist

| a) | kõigist võimalikest või tegelikest ohtudest ühiselt töödeldavate isikuandmete kättesaadavusele, konfidentsiaalsusele ja/või terviklusele; |
| --- | --- |

a)

kõigist võimalikest või tegelikest ohtudest ühiselt töödeldavate isikuandmete kättesaadavusele, konfidentsiaalsusele ja/või terviklusele;

| b) | kõigist ühise töötlemise toimingutega seotud turvaintsidentidest; |
| --- | --- |

b)

kõigist ühise töötlemise toimingutega seotud turvaintsidentidest;

| c) | kõigist isikuandmetega seotud rikkumistest (nt turvanõuete rikkumine, millega kaasneb ühiselt töödeldavate isikuandmete juhuslik või ebaseaduslik hävitamine, kaotsiminek, muutmine, loata avalikustamine või nendele loata juurdepääs), isikuandmetega seotud rikkumiste tõenäolistest tagajärgedest, füüsiliste isikute õigustele ja vabadustele avalduva ohu hindamisest ning kõigist isikuandmetega seotud rikkumiste lahendamiseks ja füüsiliste isikute õigustele ja vabadustele avalduva ohu vähendamiseks võetud meetmetest; |
| --- | --- |

c)

kõigist isikuandmetega seotud rikkumistest (nt turvanõuete rikkumine, millega kaasneb ühiselt töödeldavate isikuandmete juhuslik või ebaseaduslik hävitamine, kaotsiminek, muutmine, loata avalikustamine või nendele loata juurdepääs), isikuandmetega seotud rikkumiste tõenäolistest tagajärgedest, füüsiliste isikute õigustele ja vabadustele avalduva ohu hindamisest ning kõigist isikuandmetega seotud rikkumiste lahendamiseks ja füüsiliste isikute õigustele ja vabadustele avalduva ohu vähendamiseks võetud meetmetest;

| d) | kõigist ühise töötlemise toimingute tehniliste ja/või korralduslike kaitsemeetmete rikkumistest. |
| --- | --- |

d)

kõigist ühise töötlemise toimingute tehniliste ja/või korralduslike kaitsemeetmete rikkumistest.

Iga kaasvastutav töötleja vastutab kõigi turvaintsidentide, sealhulgas isikuandmetega seotud rikkumiste eest, mis on tekkinud käesolevast otsusest, määrusest (EL) 2018/1725 või määrusest (EL) 2016/679 talle tulenevate kaasvastutava töötleja kohustuste rikkumise tagajärjel.

Kaasvastutavad töötlejad dokumenteerivad turvaintsidendid (sealhulgas isikuandmetega seotud rikkumised) ja teavitavad üksteist põhjendamatu viivituseta ja hiljemalt 48 tunni jooksul pärast seda, kui nad on turvaintsidendist (sealhulgas isikuandmetega seotud rikkumisest) teada saanud.

Isikuandmetega seotud rikkumise eest vastutav kaasvastutav töötleja dokumenteerib asjaomase isikuandmetega seotud rikkumise ja teavitab sellest Euroopa Andmekaitseinspektorit või pädevat riiklikku järelevalveasutust. Ta teeb seda põhjendamatu viivituseta ja võimaluse korral hiljemalt 72 tunni jooksul pärast isikuandmetega seotud rikkumisest teadasaamist, välja arvatud juhul, kui rikkumine ei kujuta endast tõenäoliselt ohtu füüsiliste isikute õigustele ja vabadustele. Vastutav kaasvastutav töötleja annab sellisest teatest teada teistele kaasvastutavatele töötlejatele.

Isikuandmetega seotud rikkumise eest vastutav kaasvastutav töötleja teavitab sellest isikuandmetega seotud rikkumisest asjaomaseid andmesubjekte, kui isikuandmetega seotud rikkumine kujutab endast tõenäoliselt suurt ohtu füüsiliste isikute õigustele ja vabadustele. Vastutav kaasvastutav töötleja annab sellisest teavitamisest teada teistele kaasvastutavatele töötlejatele.

4.3.   Isikuandmete asukoht

Safety Gate’i/RAPEXi kaudu teavitamise eesmärgil kogutud isikuandmeid säilitatakse ja kogutakse komisjoni hallatavas Safety Gate’i/RAPEXi rakenduses, eesmärgiga tagada, et rakendusele pääsevad juurde üksnes selgelt selleks loa saanud isikud, mistõttu on rakenduses säilitatavad andmed hästi kaitstud.

Töötlemistoimingu jaoks kogutud isikuandmeid töödeldakse üksnes ELi/EMP territooriumil ja neid ei tohi sealt välja viia, välja arvatud juhul, kui need on kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artiklitega 45, 46 või 49 või määruse (EL) 2018/1725 artiklitega 47, 48 või 50.

Direktiivi 2001/95/EÜ artikli 12 lõike 4 kohaselt on juurdepääs Safety Gate’ile/RAPEXile avatud kandidaatriikidele, kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele ELi ja nende riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide vahelise lepingu raames kooskõlas kõnealustes lepingutes määratletud korraga. Süsteemi Safety Gate/RAPEX kaudu võib vahetada valitud teavet. Selline teave ei tohi sisaldada isikuandmeid.

4.4.   Vastuvõtjad

Juurdepääsu isikuandmetele saavad üksnes komisjoni ja riiklike ametiasutuste volitatud töötajad ja töövõtjad süsteemi Safety Gate/RAPEX haldamiseks ja käitamiseks, mis hõlbustab töötlemistoimingut. Selle juurdepääsu suhtes kohaldatakse järgmisi identifitseerimis- ja salasõnanõudeid:

| — | Safety Gate/RAPEX on avatud üksnes komisjonile ja kasutajatele, kelle on spetsiaalselt määranud ELi liikmesriikide ametiasutused ja EFTA/EMP riigid ning Põhja-Iirimaa kasutajate puhul Ühendkuningriigi ametiasutused; |
| --- | --- |

—

Safety Gate/RAPEX on avatud üksnes komisjonile ja kasutajatele, kelle on spetsiaalselt määranud ELi liikmesriikide ametiasutused ja EFTA/EMP riigid ning Põhja-Iirimaa kasutajate puhul Ühendkuningriigi ametiasutused;

| — | juurdepääs rakenduses Safety Gate/RAPEX kogutud isikuandmetele antakse ainult rakenduse määratud ja volitatud kasutajatele, kellel on kasutajatunnus/salasõna. Rakendusele juurdepääsu ja salasõna on võimalik anda üksnes juhul, kui seda taotleb pädev riiklik asutus komisjoni Safety Gate’i/RAPEXi meeskonna üldise järelevalve all; |
| --- | --- |

—

juurdepääs rakenduses Safety Gate/RAPEX kogutud isikuandmetele antakse ainult rakenduse määratud ja volitatud kasutajatele, kellel on kasutajatunnus/salasõna. Rakendusele juurdepääsu ja salasõna on võimalik anda üksnes juhul, kui seda taotleb pädev riiklik asutus komisjoni Safety Gate’i/RAPEXi meeskonna üldise järelevalve all;

| — | kogutud isikuandmetele saavad juurdepääsu komisjoni töötajad, kes vastutavad andmete töötlemise toimingu eest, ja volitatud töötajad kooskõlas teadmisvajaduse põhimõttega. Need töötajad järgivad seadusjärgseid konfidentsiaalsuskokkuleppeid ja vajaduse korral ka täiendavaid konfidentsiaalsuskokkuleppeid. |
| --- | --- |

—

kogutud isikuandmetele saavad juurdepääsu komisjoni töötajad, kes vastutavad andmete töötlemise toimingu eest, ja volitatud töötajad kooskõlas teadmisvajaduse põhimõttega. Need töötajad järgivad seadusjärgseid konfidentsiaalsuskokkuleppeid ja vajaduse korral ka täiendavaid konfidentsiaalsuskokkuleppeid.

Juurdepääsu kõigile kogutud isikuandmetele saavad järgmised isikud:

| a) | komisjoni töötajad ja töövõtjad; |
| --- | --- |

a)

komisjoni töötajad ja töövõtjad;

| b) | ELi liikmesriikide ja EFTA/EMP riikide turujärelevalveasutuste ning Põhja-Iirimaa kasutajate puhul Ühendkuningriigi ametiasutuste kindlaksmääratud kontaktpunktid ja inspektorid; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide ja EFTA/EMP riikide turujärelevalveasutuste ning Põhja-Iirimaa kasutajate puhul Ühendkuningriigi ametiasutuste kindlaksmääratud kontaktpunktid ja inspektorid;

| c) | ELi liikmesriikide ja EFTA/EMP riikide välispiirikontrolli eest vastutavate asutuste kindlaksmääratud inspektorid. |
| --- | --- |

c)

ELi liikmesriikide ja EFTA/EMP riikide välispiirikontrolli eest vastutavate asutuste kindlaksmääratud inspektorid.

Juurdepääsu kõigile kogutud isikuandmetele ja vajaduse korral võimaluse neid muuta saavad järgmised isikud:

| a) | komisjoni Safety Gate’i/RAPEXi meeskonna liikmed; |
| --- | --- |

a)

komisjoni Safety Gate’i/RAPEXi meeskonna liikmed;

| b) | komisjoni Safety Gate’i/RAPEXi kasutajatoe liikmed. |
| --- | --- |

b)

komisjoni Safety Gate’i/RAPEXi kasutajatoe liikmed.

Kõigi Safety Gate’i/RAPEXi kontaktpunktide (ELi/EMP riiklike ametiasutuste määratud kasutajad) nimekiri, mis sisaldab nende kontaktandmeid (perekonnanimi, nimi, asutuse nimi, asutuse aadress, telefon, faks, e-post), tehakse kättesaadavaks EUROPA avalikus portaalis Safety Gate’i veebisaidil (6). Kasutajahaldust riiklikul tasandil kontrollivad Safety Gate’i/RAPEXi riiklikud kontaktpunktid Safety Gate’i/RAPEXi rakenduse kaudu.

Kõigil kasutajatel on juurdepääs selliste teadete sisule, mille staatus on „EK kinnitatud“. Ainult riiklikel Safety Gate’i/RAPEXi kasutajatel on juurdepääs oma teadete kavanditele (enne Euroopa Komisjonile esitamist). Komisjoni töötajatel ja volitatud isikutel on juurdepääs teadetele, mille staatus on „EK-le esitatud“.

Iga kaasvastutav töötleja teavitab kõiki teisi kaasvastutavaid töötlejaid isikuandmete edastamisest vastuvõtjatele kolmandates riikides või rahvusvahelistes organisatsioonides.

5.   
  Kaasvastutavate töötlejate konkreetsed vastutusvaldkonnad

Komisjon tagab ja vastutab selle eest, et

| a) | määratakse kindlaks töötlemise vahendid, nõuded ja eesmärgid; |
| --- | --- |

a)

määratakse kindlaks töötlemise vahendid, nõuded ja eesmärgid;

| b) | dokumenteeritakse töötlemise toiming; |
| --- | --- |

b)

dokumenteeritakse töötlemise toiming;

| c) | hõlbustatakse andmesubjektide õiguste kasutamist; |
| --- | --- |

c)

hõlbustatakse andmesubjektide õiguste kasutamist;

| d) | menetletakse andmesubjektide taotlusi; |
| --- | --- |

d)

menetletakse andmesubjektide taotlusi;

| e) | võetakse vastu otsus piirata andmesubjektide õiguste kohaldamist või teha neist erandeid, kui see on vajalik ja proportsionaalne; |
| --- | --- |

e)

võetakse vastu otsus piirata andmesubjektide õiguste kohaldamist või teha neist erandeid, kui see on vajalik ja proportsionaalne;

| f) | tagatakse lõimprivaatsus ja privaatsuse vaikesätted; |
| --- | --- |

f)

tagatakse lõimprivaatsus ja privaatsuse vaikesätted;

| g) | selgitatakse välja isikuandmete edastamise ja üleandmise seaduslikkus, vajalikkus ja proportsionaalsus ning antakse sellele hinnang; |
| --- | --- |

g)

selgitatakse välja isikuandmete edastamise ja üleandmise seaduslikkus, vajalikkus ja proportsionaalsus ning antakse sellele hinnang;

| h) | konsulteeritakse vajaduse korral eelnevalt Euroopa Andmekaitseinspektoriga; |
| --- | --- |

h)

konsulteeritakse vajaduse korral eelnevalt Euroopa Andmekaitseinspektoriga;

| i) | tagatakse, et isikuandmeid töötlema volitatud isikud on kohustunud järgima konfidentsiaalsusnõuet või nende suhtes kehtib asjakohane õigusaktist tulenev konfidentsiaalsuskohustus; |
| --- | --- |

i)

tagatakse, et isikuandmeid töötlema volitatud isikud on kohustunud järgima konfidentsiaalsusnõuet või nende suhtes kehtib asjakohane õigusaktist tulenev konfidentsiaalsuskohustus;

| j) | ta teeb oma ülesannete täitmisel taotluse korral koostööd Euroopa Andmekaitseinspektoriga. |
| --- | --- |

j)

ta teeb oma ülesannete täitmisel taotluse korral koostööd Euroopa Andmekaitseinspektoriga.

Riiklikud ametiasutused tagavad ja vastutavad selle eest, et

| a) | dokumenteeritakse töötlemise toiming; |
| --- | --- |

a)

dokumenteeritakse töötlemise toiming;

| b) | tagatakse, et töödeldavad isikuandmed on piisavad, täpsed, asjakohased ja piirduvad üksnes sellega, mis on vajalik eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

b)

tagatakse, et töödeldavad isikuandmed on piisavad, täpsed, asjakohased ja piirduvad üksnes sellega, mis on vajalik eesmärgi saavutamiseks;

| c) | tagatakse, et andmesubjektidele antakse nende õiguste kohta läbipaistvat teavet; |
| --- | --- |

c)

tagatakse, et andmesubjektidele antakse nende õiguste kohta läbipaistvat teavet;

| d) | hõlbustatakse andmesubjektide õiguste kasutamist; |
| --- | --- |

d)

hõlbustatakse andmesubjektide õiguste kasutamist;

| e) | kasutatakse ainult selliseid volitatud töötlejaid, kes annavad piisava tagatise, et nad rakendavad asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid sellisel viisil, et töötlemine vastab määruse (EL) 2016/679 nõuetele ja sealjuures tagatakse andmesubjekti õiguste kaitse; |
| --- | --- |

e)

kasutatakse ainult selliseid volitatud töötlejaid, kes annavad piisava tagatise, et nad rakendavad asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid sellisel viisil, et töötlemine vastab määruse (EL) 2016/679 nõuetele ja sealjuures tagatakse andmesubjekti õiguste kaitse;

| f) | reguleeritakse volitatud töötleja töötlemist lepingu või liidu või liikmesriigi õigusakti alusel kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artikliga 28; |
| --- | --- |

f)

reguleeritakse volitatud töötleja töötlemist lepingu või liidu või liikmesriigi õigusakti alusel kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artikliga 28;

| g) | konsulteeritakse vajaduse korral eelnevalt riikliku järelevalveasutusega; |
| --- | --- |

g)

konsulteeritakse vajaduse korral eelnevalt riikliku järelevalveasutusega;

| h) | tagatakse, et isikuandmeid töötlema volitatud isikud on kohustunud järgima konfidentsiaalsusnõuet või nende suhtes kehtib asjakohane õigusaktist tulenev konfidentsiaalsuskohustus; |
| --- | --- |

h)

tagatakse, et isikuandmeid töötlema volitatud isikud on kohustunud järgima konfidentsiaalsusnõuet või nende suhtes kehtib asjakohane õigusaktist tulenev konfidentsiaalsuskohustus;

| i) | nad teevad oma ülesannete täitmisel taotluse korral koostööd riikliku järelevalveasutusega. |
| --- | --- |

i)

nad teevad oma ülesannete täitmisel taotluse korral koostööd riikliku järelevalveasutusega.

6.   
  Töötlemise kestus

Kaasvastutavad töötlejad ei säilita ega töötle isikuandmeid kauem, kui on vaja käesolevas otsuses ette nähtud kokkulepitud eesmärkide ja kohustuste täitmiseks, st aja jooksul, mis on vajalik andmete kogumise või edasise töötlemise eesmärgi täitmiseks. Eelkõige lähtutakse sellest, et

| a) | Safety Gate’i/RAPEXi rakenduse kasutajate kontaktandmeid säilitatakse süsteemis seni, kuni nad on kasutajad. Kontaktandmed kustutatakse rakendusest niipea, kui saabub teade, et kõnealune isik ei ole enam süsteemi kasutaja; |
| --- | --- |

a)

Safety Gate’i/RAPEXi rakenduse kasutajate kontaktandmeid säilitatakse süsteemis seni, kuni nad on kasutajad. Kontaktandmed kustutatakse rakendusest niipea, kui saabub teade, et kõnealune isik ei ole enam süsteemi kasutaja;

| b) | teadetes ja vastusteadetes esitatud liikmesriikide ja EFTA/EMP riikide turujärelevalveasutuste inspektorite, samuti välispiirikontrolli eest vastutavate asutuste inspektorite kontaktandmeid säilitatakse süsteemis viis aastat pärast teate või vastusteate kinnitamist; |
| --- | --- |

b)

teadetes ja vastusteadetes esitatud liikmesriikide ja EFTA/EMP riikide turujärelevalveasutuste inspektorite, samuti välispiirikontrolli eest vastutavate asutuste inspektorite kontaktandmeid säilitatakse süsteemis viis aastat pärast teate või vastusteate kinnitamist;

| c) | teiste füüsiliste isikute isikuandmeid, mis võivad olla süsteemi sisestatud, säilitatakse identifitseerimist võimaldavas vormis alates teabe sisestamisest süsteemi Safety Gate/RAPEX 30 aastat kooskõlas selliste tootekategooriate nagu elektriseadmed või mootorsõidukid hinnangulise maksimaalse olelusringiga. |
| --- | --- |

c)

teiste füüsiliste isikute isikuandmeid, mis võivad olla süsteemi sisestatud, säilitatakse identifitseerimist võimaldavas vormis alates teabe sisestamisest süsteemi Safety Gate/RAPEX 30 aastat kooskõlas selliste tootekategooriate nagu elektriseadmed või mootorsõidukid hinnangulise maksimaalse olelusringiga.

Komisjon rahuldab andmesubjektide õigustatud taotlused nende andmete blokeerimiseks, kohandamiseks või kustutamiseks ühe kuu jooksul alates taotluse saamisest.

7.   
  Vastutus kohustuste täitmata jätmise korral

Komisjon vastutab kohustuste täitmata jätmise eest kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 VIII peatükiga.

ELi liikmesriigi (liikmesriikide) ametiasutus(ed) vastutab (vastutavad) kohustuste täitmata jätmise eest kooskõlas määruse (EL) 2016/679 VIII peatükiga.

8.   
  Kaasvastutavate töötlejate koostöö

Iga kaasvastutav töötleja annab teisele kaasvastutavale töötlejale taotluse korral kiiret ja tõhusat abi käesoleva otsuse täitmiseks, järgides samal ajal kõiki vastavalt kas määruses (EL) 2018/1725 või määruses (EL) 2016/679 sätestatud kohaldatavaid nõudeid ning muid kohaldatavaid andmekaitsenorme.

9.   
  Vaidluste lahendamine

Kaasvastutavad töötlejad püüavad lahendada kõik käesoleva otsuse tõlgendamise või kohaldamisega seonduvad vaidlused kompromissiga.

Kui kaasvastutavate töötlejate vahel tekib käesoleva otsusega seonduvaid küsimusi, vaidlusi või erimeelsusi, teevad kaasvastutavad töötlejad kõik endast oleneva, et lahendada need konsulteerimise teel.

Kõik vaidlused tuleks eelistatavalt lahendada jooksvalt operatiivtasandil ja kontaktpunktides, millele on osutatud käesoleva lisa punktis 10 ja mis on loetletud EUROPA avalikus portaalis Safety Gate’i veebisaidil.

Konsulteerimise eesmärk on tekkinud probleemi lahendamise meetmed läbi vaadata ja neis võimalikult suures ulatuses kokku leppida; selleks peavad kaasvastutavad töötlejad omavahel heas usus läbirääkimisi. Kumbki kaasvastutav töötleja vastab vaidluse kompromissiga lahendamise taotlusele seitsme tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest. Vaidluse lahendamiseks kompromissiga on aega 30 tööpäeva alates taotluse esitamisest.

Kui vaidlust ei ole võimalik kompromissiga lahendada, võib kaasvastutav töötleja taotleda vahendus- ja/või kohtumenetlust:

| a) | vahendusmenetluse korral määravad kaasvastutavad töötlejad ühiselt mõlemale poolele vastuvõetava vahendaja, kes vastutab vaidluse lahendamisele kaasaaitamise eest kahe kuu jooksul alates vaidlusega tema poole pöördumisest, |
| --- | --- |

a)

vahendusmenetluse korral määravad kaasvastutavad töötlejad ühiselt mõlemale poolele vastuvõetava vahendaja, kes vastutab vaidluse lahendamisele kaasaaitamise eest kahe kuu jooksul alates vaidlusega tema poole pöördumisest,

| b) | kohtumenetluse korral edastatakse küsimus lahendamiseks Euroopa Liidu Kohtule kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 272. |
| --- | --- |

b)

kohtumenetluse korral edastatakse küsimus lahendamiseks Euroopa Liidu Kohtule kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 272.

10.   
  Kontaktpunktid kaasvastutavate töötlejate koostööks

Kumbki kaasvastutav töötleja määrab ühtse kontaktpunkti, mille kaudu teised kaasvastutavad töötlejad võivad teha käesoleva otsuse raames päringuid, esitada kaebusi või saada teavet.

Komisjoni ja ELi/EMP riikide riiklike ametiasutuste määratud kontaktpunktide üksikasjalik nimekiri, mis sisaldab nende kontaktandmeid (perekonnanimi, nimi, asutuse nimi, asutuse aadress, telefon, faks, e-post), tehakse kättesaadavaks EUROPA avalikus portaalis Safety Gate’i veebisaidil.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiiv 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta (EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1020 turujärelevalve ja toodete vastavuse kohta ning millega muudetakse direktiivi 2004/42/EÜ ja määruseid (EÜ) nr 765/2008 ja (EL) nr 305/2011 (ELT L 169, 25.6.2019, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 10. jaanuari 2017. aasta otsus (EL, Euratom) 2017/46 Euroopa Komisjoni side- ja infosüsteemide turvalisuse kohta (ELT L 6, 11.1.2017, lk 40).

5

(6)  https://ec.europa.eu/safety/consumers/consumers_safety_gate/menu/documents/Safety_Gate_contacts.pdf

6

---

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/87 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/87

---

ÜHTSE KRIISILAHENDUSNÕUKOGU OTSUS (EL) 2023/976,

22. märts 2023,

Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2021. eelarveaasta eelarve täitmise heakskiitmise ja kontode sulgemise kohta (SRB/PS/2023/02)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

ÜHTNE KRIISILAHENDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, (1) eriti ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 50 lõike 1 punkti b ja artikli 63 lõiget 8,

võttes arvesse 17. jaanuari 2020. aasta Ühtse Kriisilahendusnõukogu (edaspidi „SRB“) finantsmääruse artikleid 97, 98 ja 99,

võttes arvesse SRB 2021. eelarveaasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet, mis võeti vastu 29. juunil 2022 (edaspidi „2021. aasta lõplik raamatupidamise aastaaruanne“),

võttes arvesse SRB 2021. eelarveaasta aastaaruannet, mis võeti vastu 30. mail 2022 (edaspidi „2021. aasta aruanne“),

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aruannet Ühtse Kriisilahendusnõukogu (SRB) eelarveaasta 2021 raamatupidamise aastaaruande kohta koos SRB vastustega (edaspidi „kontrollikoja 2021. aasta aruanne“),

võttes arvesse 17. juuni 2022. aasta aruannet 2021. aasta lõpliku raamatupidamise aastaaruande kohta koos auditiarvamustega, mille koostas Mazars Réviseurs d’Enterprises (edaspidi „ettevõtte Mazars 2021. aasta auditiaruanne“),

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aruannet (vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 92 lõikele 4) kõigi tingimuslike kohustuste kohta, mis tulenevad Ühtse Kriisilahendusnõukogu, ELi nõukogu või Euroopa Komisjoni poolt ühtse kriisilahenduskorra määruse kohaste ülesannete täitmisest 2021. eelarveaastal (edaspidi „Euroopa Kontrollikoja aruanne 2021. aasta tingimuslike kohustuste kohta“),

võttes arvesse 15. jaanuari 2022. aasta siseauditi 2021. aasta aruannet,

võttes arvesse Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2021. aasta tööprogrammi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

1.   Kiita heaks Ühtse Kriisilahendusnõukogu esimehe tegevus SRB 2021. eelarveaasta eelarve täitmisel.

2.   Kiita heaks Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2021. eelarveaasta raamatupidamiskontode sulgemine.

3.   Esitada alltoodud tähelepanekud.

4.   Nõuda, et Ühtse Kriisilahendusnõukogu esimees teavitaks sellest otsusest ELi nõukogu, komisjoni ja kontrollikoda, korraldaks selle avaldamise Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias) ja SRB veebilehel.

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Ühtse Kriisilahendusnõukogu nimel

täiskogu liige

Jan Marc BERK

---

(1)  
  ELT L 225, 30.7.2014, lk 1.

1

---