# Eiropas Savienības C 75E/2009

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 75E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 31. marts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 75E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 31. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | PADOME |
| 2009/C 075E/01 | 2009. gada 9. janvāra Kopējā nostāja (EK) Nr. 10/2009, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 075E/02 | 2009. gada 9. janvāra Kopējā nostāja (EK) Nr. 11/2009, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā un par Regulas (EK) Nr. 1228/2003 atcelšanu (
  1
  ) | 16 |
| 2009/C 075E/03 | 2009. gada 9. janvāra Kopējā nostāja (EK) Nr. 12/2009, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr. 1775/2005 atcelšanu (
  1
  ) | 38 |
| 2009/C 075E/04 | 2009. gada 16. februāra Kopējā nostāja (EK) Nr. 13/2009, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm un par Padomes Regulas (EK) Nr. 1172/95 atcelšanu (
  1
  ) | 58 |
| 2009/C 075E/05 | 2009. gada 16. februāra Kopējā nostāja (EK) Nr. 14/2009, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas Telekomunikāciju regulatoru grupu (ETRG) (
  1
  ) | 67 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

2009/C 075E/01

2009. gada 9. janvāra Kopējā nostāja (EK) Nr. 10/2009, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru (
  1
  )

1

1

2009/C 075E/02

2009. gada 9. janvāra Kopējā nostāja (EK) Nr. 11/2009, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā un par Regulas (EK) Nr. 1228/2003 atcelšanu (
  1
  )

1

16

2009/C 075E/03

2009. gada 9. janvāra Kopējā nostāja (EK) Nr. 12/2009, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr. 1775/2005 atcelšanu (
  1
  )

1

38

2009/C 075E/04

2009. gada 16. februāra Kopējā nostāja (EK) Nr. 13/2009, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm un par Padomes Regulas (EK) Nr. 1172/95 atcelšanu (
  1
  )

1

58

2009/C 075E/05

2009. gada 16. februāra Kopējā nostāja (EK) Nr. 14/2009, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas Telekomunikāciju regulatoru grupu (ETRG) (
  1
  )

1

67

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

| 31.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 75/1

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 10/2009,

ko Padome pieņēmusi 2009. gada 9. janvārī

nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009 (... gada ... ...), ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 75 E/01)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 10. janvāra Paziņojumā “Enerģētikas politika Eiropai” uzsvērts, cik svarīgi ir pabeigt elektroenerģijas un dabasgāzes iekšējā tirgus izveidi. Lai sasniegtu šo mērķi, svarīgs uzdevums ir pilnveidot regulatīvo vidi Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 10. janvāra Paziņojumā “Enerģētikas politika Eiropai” uzsvērts, cik svarīgi ir pabeigt elektroenerģijas un dabasgāzes iekšējā tirgus izveidi. Lai sasniegtu šo mērķi, svarīgs uzdevums ir pilnveidot regulatīvo vidi Kopienas līmenī.

| (2) | Ar Komisijas Lēmumu 2003/796/EK (4) izveidoja neatkarīgu padomdevēju grupu elektroenerģijas un gāzes jomā — Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupu (“ERGEG”) — kuras mērķis ir sekmēt apspriedes, koordināciju un sadarbību starp dalībvalstu regulatīvajām iestādēm un starp šīm iestādēm un Komisiju, lai konsolidētu elektroenerģijas un dabasgāzes iekšējo tirgu. Minētās grupas sastāvā ir pārstāvji no valstu regulatīvajām iestādēm, kas izveidotas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/54/EK (2003. gada 26. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/55/EK (2003. gada 26. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (6). |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Lēmumu 2003/796/EK (4) izveidoja neatkarīgu padomdevēju grupu elektroenerģijas un gāzes jomā — Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupu (“ERGEG”) — kuras mērķis ir sekmēt apspriedes, koordināciju un sadarbību starp dalībvalstu regulatīvajām iestādēm un starp šīm iestādēm un Komisiju, lai konsolidētu elektroenerģijas un dabasgāzes iekšējo tirgu. Minētās grupas sastāvā ir pārstāvji no valstu regulatīvajām iestādēm, kas izveidotas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/54/EK (2003. gada 26. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/55/EK (2003. gada 26. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (6).

| (3) | Kopš ERGEG izveides tās veiktais darbs ir pozitīvi ietekmējis elektroenerģijas un gāzes iekšējā tirgus attīstību. Taču nozare ir vispārēji atzinusi un ERGEG ir ierosinājusi, ka valstu regulatīvo iestāžu brīvprātīgajai sadarbībai būtu jānotiek Kopienas struktūrā ar skaidri noteiktām pilnvarām un tiesībām vairākos konkrētos gadījumos pieņemt atsevišķus regulatīvus lēmumus. |
| --- | --- |

(3)

Kopš ERGEG izveides tās veiktais darbs ir pozitīvi ietekmējis elektroenerģijas un gāzes iekšējā tirgus attīstību. Taču nozare ir vispārēji atzinusi un ERGEG ir ierosinājusi, ka valstu regulatīvo iestāžu brīvprātīgajai sadarbībai būtu jānotiek Kopienas struktūrā ar skaidri noteiktām pilnvarām un tiesībām vairākos konkrētos gadījumos pieņemt atsevišķus regulatīvus lēmumus.

| (4) | Eiropadome 2007. gada martā aicināja Komisiju ierosināt pasākumus valstu regulatoru neatkarīga sadarbības mehānisma izveidei. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome 2007. gada martā aicināja Komisiju ierosināt pasākumus valstu regulatoru neatkarīga sadarbības mehānisma izveidei.

| (5) | Pamatojoties uz ietekmes novērtējumu, kurā tika izskatīti centralizētai struktūrai vajadzīgie resursi, tika secināts, ka neatkarīgai centralizētai struktūrai, salīdzinot ar citiem iespējamiem risinājumiem, ir vairākas priekšrocības ilgtermiņā. Tāpēc būtu jāizveido Energoregulatoru sadarbības aģentūra (“Aģentūra”). |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz ietekmes novērtējumu, kurā tika izskatīti centralizētai struktūrai vajadzīgie resursi, tika secināts, ka neatkarīgai centralizētai struktūrai, salīdzinot ar citiem iespējamiem risinājumiem, ir vairākas priekšrocības ilgtermiņā. Tāpēc būtu jāizveido Energoregulatoru sadarbības aģentūra (“Aģentūra”).

| (6) | Aģentūrai būtu jānodrošina, lai regulatīvās funkcijas, ko valstu regulatīvās iestādes veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK (... gada ...) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK (... gada ...) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (7), tiek atbilstīgi koordinētas un vajadzības gadījumā papildinātas Kopienas līmenī. Tāpēc jānodrošina Aģentūras neatkarība, tehniskās un regulatīvās iespējas, darbības pārredzamība un efektivitāte. |
| --- | --- |

(6)

Aģentūrai būtu jānodrošina, lai regulatīvās funkcijas, ko valstu regulatīvās iestādes veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK (... gada ...) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK (... gada ...) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (7), tiek atbilstīgi koordinētas un vajadzības gadījumā papildinātas Kopienas līmenī. Tāpēc jānodrošina Aģentūras neatkarība, tehniskās un regulatīvās iespējas, darbības pārredzamība un efektivitāte.

| (7) | Aģentūrai būtu jāuzrauga pārvades sistēmas operatoru reģionālā sadarbība elektroenerģijas un gāzes nozarēs, kā arī elektroenerģijas pārvades sistēmas operatoru Eiropas tīklam (“elektroenerģijas PSOET”) un gāzes pārvades sistēmas operatoru Eiropas tīklam (“gāzes PSOET”) uzticēto uzdevumu izpilde. Aģentūras iesaistīšanās ir būtiska, lai nodrošinātu pārvades sistēmas operatoru sadarbības efektivitāti un pārredzamību elektroenerģijas un dabasgāzes iekšējo tirgu labā. |
| --- | --- |

(7)

Aģentūrai būtu jāuzrauga pārvades sistēmas operatoru reģionālā sadarbība elektroenerģijas un gāzes nozarēs, kā arī elektroenerģijas pārvades sistēmas operatoru Eiropas tīklam (“elektroenerģijas PSOET”) un gāzes pārvades sistēmas operatoru Eiropas tīklam (“gāzes PSOET”) uzticēto uzdevumu izpilde. Aģentūras iesaistīšanās ir būtiska, lai nodrošinātu pārvades sistēmas operatoru sadarbības efektivitāti un pārredzamību elektroenerģijas un dabasgāzes iekšējo tirgu labā.

| (8) | Aģentūrai ir liela nozīme, izstrādājot nesaistošas galvenās pamatnostādnes, kuras jāņem vērā tīkla kodeksos. Tāpat, atbilstīgi Aģentūras mērķim, tai būtu jāpiedalās tīkla kodeksu pārskatīšanā (gan izstrādes, gan grozīšanas posmā), lai nodrošinātu to atbilstību nesaistošajām galvenajām pamatnostādnēm, pirms Aģentūra iesaka Komisijai tos pieņemt. |
| --- | --- |

(8)

Aģentūrai ir liela nozīme, izstrādājot nesaistošas galvenās pamatnostādnes, kuras jāņem vērā tīkla kodeksos. Tāpat, atbilstīgi Aģentūras mērķim, tai būtu jāpiedalās tīkla kodeksu pārskatīšanā (gan izstrādes, gan grozīšanas posmā), lai nodrošinātu to atbilstību nesaistošajām galvenajām pamatnostādnēm, pirms Aģentūra iesaka Komisijai tos pieņemt.

| (9) | Ir lietderīgi izveidot struktūru, kurā valstu regulatīvās iestādes varētu sadarboties. Šai struktūrai būtu jāveicina elektroenerģijas un gāzes iekšējā tirgus tiesību aktu saskanīga piemērošana visā Kopienā. Situācijās, kas attiecas uz vairāk nekā vienu dalībvalsti, Aģentūrai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt atsevišķus lēmumus. Ar attiecīgiem nosacījumiem šīm pilnvarām būtu jāattiecas uz tehniskiem jautājumiem, uz regulējumu elektroenerģijas un gāzes infrastruktūrai, kas savieno vai var savienot vismaz divas dalībvalstis, un — kā uz galējo līdzekli — uz jaunu elektroenerģijas starpsavienojumu un jaunas gāzes infrastruktūras, kas atrodas vairāk nekā vienā dalībvalstī, atbrīvojumiem no iekšējā tirgus noteikumiem. |
| --- | --- |

(9)

Ir lietderīgi izveidot struktūru, kurā valstu regulatīvās iestādes varētu sadarboties. Šai struktūrai būtu jāveicina elektroenerģijas un gāzes iekšējā tirgus tiesību aktu saskanīga piemērošana visā Kopienā. Situācijās, kas attiecas uz vairāk nekā vienu dalībvalsti, Aģentūrai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt atsevišķus lēmumus. Ar attiecīgiem nosacījumiem šīm pilnvarām būtu jāattiecas uz tehniskiem jautājumiem, uz regulējumu elektroenerģijas un gāzes infrastruktūrai, kas savieno vai var savienot vismaz divas dalībvalstis, un — kā uz galējo līdzekli — uz jaunu elektroenerģijas starpsavienojumu un jaunas gāzes infrastruktūras, kas atrodas vairāk nekā vienā dalībvalstī, atbrīvojumiem no iekšējā tirgus noteikumiem.

| (10) | Tā kā Aģentūrai ir pārskata informācija par valstu regulatīvajām iestādēm, tai būtu jākonsultē Komisija par tirgus regulēšanas jautājumiem. Būtu arī jāparedz, ka Aģentūra informē Komisiju, ja konstatē, ka pārvades sistēmas operatoru sadarbībai nav vajadzīgo rezultātu, vai ja valsts regulatīvā iestāde, kuras lēmums neatbilst pamatnostādnēm, atbilstīgi neņem vērā Aģentūras atzinumu. |
| --- | --- |

(10)

Tā kā Aģentūrai ir pārskata informācija par valstu regulatīvajām iestādēm, tai būtu jākonsultē Komisija par tirgus regulēšanas jautājumiem. Būtu arī jāparedz, ka Aģentūra informē Komisiju, ja konstatē, ka pārvades sistēmas operatoru sadarbībai nav vajadzīgo rezultātu, vai ja valsts regulatīvā iestāde, kuras lēmums neatbilst pamatnostādnēm, atbilstīgi neņem vērā Aģentūras atzinumu.

| (11) | Būtu arī jāparedz iespēja Aģentūrai izdot nesaistošas pamatnostādnes, palīdzot regulatīvajām iestādēm un tirgus dalībniekiem apmainīties ar labāko praksi. |
| --- | --- |

(11)

Būtu arī jāparedz iespēja Aģentūrai izdot nesaistošas pamatnostādnes, palīdzot regulatīvajām iestādēm un tirgus dalībniekiem apmainīties ar labāko praksi.

| (12) | Aģentūras struktūra būtu jāpielāgo enerģijas tirgus regulēšanas īpašajām vajadzībām. Jo īpaši jāņem vērā valstu regulatīvo iestāžu īpašās funkcijas un vajadzība pēc neatkarības. |
| --- | --- |

(12)

Aģentūras struktūra būtu jāpielāgo enerģijas tirgus regulēšanas īpašajām vajadzībām. Jo īpaši jāņem vērā valstu regulatīvo iestāžu īpašās funkcijas un vajadzība pēc neatkarības.

| (13) | Administratīvajai valdei būtu jāpiešķir pilnvaras, kas vajadzīgas, lai noteiktu budžetu, pārbaudītu tā izlietojumu, sagatavotu iekšējos noteikumus, pieņemtu finanšu noteikumus un ieceltu direktoru. Atjaunojot Administratīvās valdes locekļus, ko ieceļ Padome, būtu jāizmanto rotācijas sistēma, tādējādi laika gaitā nodrošinot dalībvalstu līdzsvarotu dalību. |
| --- | --- |

(13)

Administratīvajai valdei būtu jāpiešķir pilnvaras, kas vajadzīgas, lai noteiktu budžetu, pārbaudītu tā izlietojumu, sagatavotu iekšējos noteikumus, pieņemtu finanšu noteikumus un ieceltu direktoru. Atjaunojot Administratīvās valdes locekļus, ko ieceļ Padome, būtu jāizmanto rotācijas sistēma, tādējādi laika gaitā nodrošinot dalībvalstu līdzsvarotu dalību.

| (14) | Aģentūrai būtu jāpiešķir vajadzīgās pilnvaras, lai efektīvi un, galvenais, neatkarīgi veiktu regulatīvās funkcijas. Regulatīvo iestāžu neatkarība ir ne vien labas pārvaldības pamatprincips, bet arī tirgus stabilitātes priekšnoteikums. Tāpēc, neierobežojot tās locekļu tiesības rīkoties atbilstīgo valsts iestāžu vārdā, Regulatoru valdei būtu jādarbojas neatkarīgi no tirgus interesēm, un tā neprasa un nepieņem norādījumus no dalībvalstu valdībām, Komisijas vai citām publiskām vai privātām struktūrām. |
| --- | --- |

(14)

Aģentūrai būtu jāpiešķir vajadzīgās pilnvaras, lai efektīvi un, galvenais, neatkarīgi veiktu regulatīvās funkcijas. Regulatīvo iestāžu neatkarība ir ne vien labas pārvaldības pamatprincips, bet arī tirgus stabilitātes priekšnoteikums. Tāpēc, neierobežojot tās locekļu tiesības rīkoties atbilstīgo valsts iestāžu vārdā, Regulatoru valdei būtu jādarbojas neatkarīgi no tirgus interesēm, un tā neprasa un nepieņem norādījumus no dalībvalstu valdībām, Komisijas vai citām publiskām vai privātām struktūrām.

| (15) | Saistībā ar Aģentūras lēmumu pieņemšanas pilnvarām procesuālas vienkāršības labad ieinteresētajām pusēm būtu jānodrošina pārsūdzības iespējas Apelācijas valdē, kam vajadzētu būt Aģentūras sastāvā, bet neatkarīgai no Aģentūras administratīvās un regulatīvās struktūras. Lai nodrošinātu nepārtrauktību, ieceļot vai atjaunojot Apelācijas valdes locekļus, būtu jāļauj daļēji mainīt minētās valdes sastāvu. |
| --- | --- |

(15)

Saistībā ar Aģentūras lēmumu pieņemšanas pilnvarām procesuālas vienkāršības labad ieinteresētajām pusēm būtu jānodrošina pārsūdzības iespējas Apelācijas valdē, kam vajadzētu būt Aģentūras sastāvā, bet neatkarīgai no Aģentūras administratīvās un regulatīvās struktūras. Lai nodrošinātu nepārtrauktību, ieceļot vai atjaunojot Apelācijas valdes locekļus, būtu jāļauj daļēji mainīt minētās valdes sastāvu.

| (16) | Aģentūras finansējumu galvenokārt vajadzētu veidot Eiropas Savienības vispārējam budžetam, pakalpojuma maksām un brīvprātīgām iemaksām. Jo īpaši Aģentūras rīcībā arī turpmāk vajadzētu būt resursiem, ko kopējos līdzekļos sadarbībai Kopienas mērogā iegulda regulatīvās iestādes. Attiecībā uz visām subsīdijām, ko piešķir no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, būtu jāturpina piemērot Kopienas budžeta procedūra. Turklāt Revīzijas palātai būtu jāveic grāmatvedības revīzija saskaņā ar 91. pantu Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (2002. gada 19. novembris) par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (8). |
| --- | --- |

(16)

Aģentūras finansējumu galvenokārt vajadzētu veidot Eiropas Savienības vispārējam budžetam, pakalpojuma maksām un brīvprātīgām iemaksām. Jo īpaši Aģentūras rīcībā arī turpmāk vajadzētu būt resursiem, ko kopējos līdzekļos sadarbībai Kopienas mērogā iegulda regulatīvās iestādes. Attiecībā uz visām subsīdijām, ko piešķir no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, būtu jāturpina piemērot Kopienas budžeta procedūra. Turklāt Revīzijas palātai būtu jāveic grāmatvedības revīzija saskaņā ar 91. pantu Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (2002. gada 19. novembris) par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (8).

| (17) | Aģentūrai būtu vajadzīgi augsti profesionāli darbinieki. Jo īpaši Aģentūrai būtu noderīgas valstu regulatīvo iestāžu, Komisijas un dalībvalstu norīkotu darbinieku zināšanas un pieredze. Uz Aģentūras darbiniekiem būtu jāattiecas Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un Eiropas Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībai (turpmāk, attiecīgi, “Civildienesta noteikumi” un “Nodarbināšanas kārtība”), kā noteikts Regulā (EEK, Euratom, ECSC) Nr. 259/68 (9), kā arī noteikumiem, kurus Eiropas Kopienas iestādes ir kopīgi pieņēmušas, lai piemērotu iepriekšminētos. Administratīvajai valdei, vienojoties ar Komisiju, būtu jāpieņem attiecīgie īstenošanas pasākumi. |
| --- | --- |

(17)

Aģentūrai būtu vajadzīgi augsti profesionāli darbinieki. Jo īpaši Aģentūrai būtu noderīgas valstu regulatīvo iestāžu, Komisijas un dalībvalstu norīkotu darbinieku zināšanas un pieredze. Uz Aģentūras darbiniekiem būtu jāattiecas Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un Eiropas Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībai (turpmāk, attiecīgi, “Civildienesta noteikumi” un “Nodarbināšanas kārtība”), kā noteikts Regulā (EEK, Euratom, ECSC) Nr. 259/68 (9), kā arī noteikumiem, kurus Eiropas Kopienas iestādes ir kopīgi pieņēmušas, lai piemērotu iepriekšminētos. Administratīvajai valdei, vienojoties ar Komisiju, būtu jāpieņem attiecīgie īstenošanas pasākumi.

| (18) | Aģentūrai būtu jāpiemēro vispārējie noteikumi par publisku piekļuvi Kopienas iestāžu dokumentiem. Administratīvajai valdei būtu jānosaka praktiski pasākumi komerciāli svarīgas informācijas un personas datu aizsardzībai. |
| --- | --- |

(18)

Aģentūrai būtu jāpiemēro vispārējie noteikumi par publisku piekļuvi Kopienas iestāžu dokumentiem. Administratīvajai valdei būtu jānosaka praktiski pasākumi komerciāli svarīgas informācijas un personas datu aizsardzībai.

| (19) | Valstīm, kas nav Kopienas dalībvalstis, vajadzētu būt iespējai piedalīties Aģentūras darbā saskaņā ar Kopienas noslēgtiem attiecīgiem nolīgumiem. |
| --- | --- |

(19)

Valstīm, kas nav Kopienas dalībvalstis, vajadzētu būt iespējai piedalīties Aģentūras darbā saskaņā ar Kopienas noslēgtiem attiecīgiem nolīgumiem.

| (20) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10). |
| --- | --- |

(20)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10).

| (21) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt vajadzīgās pamatnostādnes gadījumiem, kad Aģentūra kļūst kompetenta lemt par noteikumiem un nosacījumiem attiecībā piekļuvi pārrobežu infrastruktūrai un tās darbības drošību. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(21)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt vajadzīgās pamatnostādnes gadījumiem, kad Aģentūra kļūst kompetenta lemt par noteikumiem un nosacījumiem attiecībā piekļuvi pārrobežu infrastruktūrai un tās darbības drošību. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (22) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi — proti, valstu regulatīvo iestāžu sadarbību Kopienas līmenī — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi — proti, valstu regulatīvo iestāžu sadarbību Kopienas līmenī — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

Izveide un tiesiskais statuss

1. pants

Izveide

1.   Ar šo regulu tiek izveidota Energoregulatoru sadarbības aģentūra (“Aģentūra”).

2.   Aģentūras mērķis ir palīdzēt Direktīvas 2009/.../EK 34. pantā un Direktīvas 2009/.../EK 38. pantā minētajām regulatīvajām iestādēm Kopienas līmenī īstenot dalībvalstīs veiktās regulatīvās funkcijas un, vajadzības gadījumā, koordinēt to darbību.

3.   Līdz Aģentūras telpu sagatavošanai Aģentūra izmantos Komisijas telpas.

2. pants

Juridiskais statuss

1.   Aģentūra ir Kopienas struktūra un tiesību subjekts.

2.   Visās dalībvalstīs Aģentūrai ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, ko attiecīgās valsts tiesību akti piešķir juridiskām personām. Jo īpaši tā var iegādāties vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesos.

3.   Aģentūru pārstāv tās direktors.

3. pants

Sastāvs

Aģentūrā ir:

| a) | Administratīvā valde, kas pilda 12. pantā izklāstītos uzdevumus; |
| --- | --- |

a)

Administratīvā valde, kas pilda 12. pantā izklāstītos uzdevumus;

| b) | Regulatoru valde, kas pilda 14. pantā izklāstītos uzdevumus; |
| --- | --- |

b)

Regulatoru valde, kas pilda 14. pantā izklāstītos uzdevumus;

| c) | direktors, kas pilda 16. pantā izklāstītos uzdevumus; |
| --- | --- |

c)

direktors, kas pilda 16. pantā izklāstītos uzdevumus;

| d) | Apelācijas valde, kas pilda 18. pantā izklāstītos uzdevumus. |
| --- | --- |

d)

Apelācijas valde, kas pilda 18. pantā izklāstītos uzdevumus.

4. pants

Aģentūras dokumenti

Aģentūra var:

| a) | sniegt atzinumus un ieteikumus, kas adresēti pārvades sistēmas operatoriem; |
| --- | --- |

a)

sniegt atzinumus un ieteikumus, kas adresēti pārvades sistēmas operatoriem;

| b) | sniegt atzinumus, kas adresēti regulatīvajām iestādēm; |
| --- | --- |

b)

sniegt atzinumus, kas adresēti regulatīvajām iestādēm;

| c) | sniegt atzinumus un ieteikumus, kas adresēti Komisijai; |
| --- | --- |

c)

sniegt atzinumus un ieteikumus, kas adresēti Komisijai;

| d) | pieņemt atsevišķus lēmumus konkrētos gadījumos, kā minēts 7., 8. un 9. pantā. |
| --- | --- |

d)

pieņemt atsevišķus lēmumus konkrētos gadījumos, kā minēts 7., 8. un 9. pantā.

II NODAĻA

Uzdevumi

5. pants

Vispārējie uzdevumi

Aģentūra pēc Komisijas pieprasījuma vai savas iniciatīvas sniedz Komisijai atzinumu par visiem jautājumiem, kas saistīti ar tās izveides mērķiem.

6. pants

Uzdevumi saistībā ar pārvades sistēmas operatoru sadarbību

1.   Aģentūra sniedz Komisijai atzinumu par elektroenerģijas PSOET statūtu projektu, locekļu sarakstu un reglamenta projektu, kā noteikts 5. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2009 (... gada ...) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā (7), un par gāzes PSOET statūtu projektu, locekļu sarakstu un reglamenta projektu, kā noteikts 5. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2009 (... gada ...) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (7).

2.   Aģentūra uzrauga to, kā elektroenerģijas PSOET veic Regulas (EK) Nr. .../2009 9. pantā paredzētos uzdevumus un gāzes ENSTO — Regulas (EK) Nr. .../2009 9. pantā paredzētos uzdevumus.

3.   Aģentūra var sniegt atzinumu:

| a) | par tīkla kodeksu projektiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2009 8. panta 2. punktu — elektroenerģijas PSOET un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2009 8. panta 2. punktu — gāzes PSOET; |
| --- | --- |

a)

par tīkla kodeksu projektiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2009 8. panta 2. punktu — elektroenerģijas PSOET un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2009 8. panta 2. punktu — gāzes PSOET;

| b) | par gada darba programmu projektiem un nesaistošo 10 gadu tīkla attīstības plānu projektiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2009 9. panta 2. punkta pirmo daļu — elektroenerģijas PSOET un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2009 9. panta 2. punkta pirmo daļu — gāzes PSOET. |
| --- | --- |

b)

par gada darba programmu projektiem un nesaistošo 10 gadu tīkla attīstības plānu projektiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2009 9. panta 2. punkta pirmo daļu — elektroenerģijas PSOET un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2009 9. panta 2. punkta pirmo daļu — gāzes PSOET.

4.   Aģentūra sniedz pienācīgi pamatotu atzinumu, kā arī ieteikumus elektroenerģijas PSOET, gāzes PSOET un Komisijai, ja uzskata, ka gada darba programmas projekts vai nesaistošā 10 gadu tīkla attīstības plāna projekts, kas iesniegts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2009 9. panta 2. punkta otro daļu un Regulas (EK) Nr. .../2009 9. panta 2. punkta otro daļu, neveicina diskriminācijas novēršanu, efektīvu konkurenci un tirgus efektīvu darbību vai to pārrobežu savstarpēju savienojumu pietiekamu daudzumu, kas pieejami trešajām personām.

Aģentūra iesniedz Komisijai nesaistošo galveno pamatnostādņu projektu, kad tas nepieciešams saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2009 6. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. .../2009 6. panta 2. punktu. Aģentūra pārskata nesaistošo galveno pamatnostādņu projektu un to atkārtoti iesniedz Komisijai, kad tas nepieciešams saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2009 6. panta 4. punktu un Regulas (EK) Nr. .../2009 6. panta 4. punktu.

Aģentūra sniedz elektroenerģijas PSOET un gāzes PSOET pamatotu atzinumu par tīkla kodeksu, kā noteikts Regulas (EK) Nr. .../2009 6. panta 7. punktā un Regulas (EK) Nr. .../2009 6. panta 7. punktā.

Aģentūra iesniedz Komisijai tīkla kodeksu un var ieteikt to pieņemšanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2009 6. panta 9. punktu un Regulas (EK) Nr. .../2009 6. panta 9. punktu. Aģentūra sagatavo un iesniedz Komisijai tīkla kodeksa projektu, kad tas nepieciešams saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2009 6. panta 10. punktu un Regulas (EK) Nr. .../2009 6. panta 10. punktu.

5.   Aģentūra sniedz Komisijai pienācīgi pamatotu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2009 9. panta 1. punktu un Regulas (EK) Nr. .../2009 9. panta 1. punktu, ja elektroenerģijas PSOET vai gāzes PSOET nav ieviesis tīkla kodeksu, kas izstrādāts atbilstīgi Regulas (EK) Nr. .../2009 8. panta 2. punktam un Regulas (EK) Nr. .../2009 8. panta 2. punktam, vai tīkla kodeksu, kas izstrādāts saskaņā ar minēto regulu 6. panta 1. līdz10. punktu, taču kuru Komisija nav pieņēmusi saskaņā ar minēto regulu 6. panta 11. punktu.

6.   Aģentūra uzrauga un analizē to, kā tiek īstenoti tīkla kodeksi un Komisijas pieņemtās pamatnostādnes, kā noteikts Regulas (EK) Nr. .../2009 6. panta 11. punktā un Regulas (EK) Nr. .../2009 6. panta 11. punktā, un to iespaidu uz tādu spēkā esošo noteikumu saskaņošanu, kuru mērķis ir tirgus integrācijas veicināšana, kā arī uz diskriminācijas novēršanu, efektīvu konkurenci un tirgus efektīvu darbību, un iesniedz ziņojumu Komisijai.

7.   Aģentūra uzrauga pārvades sistēmas operatoru reģionālo sadarbību, kā minēts Regulas (EK) Nr. .../2009 12. pantā un Regulas (EK) Nr. .../2009 12. pantā, un šās sadarbības rezultātus pienācīgi ņem vērā, izstrādājot savus atzinumus, ieteikumus un lēmumus.

7. pants

Uzdevumi saistībā ar valstu regulatīvajām iestādēm

1.   Aģentūra pieņem atsevišķus lēmumus par tehniskiem jautājumiem, ja šādi lēmumi ir paredzēti Direktīvā 2009/.../EK, Direktīvā 2009/.../EK, Regulā (EK) Nr. .../2009 vai Regulā (EK) Nr. .../2009.

2.   Aģentūra var saskaņā ar darba programmu vai pēc Komisijas pieprasījuma pieņemt nesaistošas pamatnostādnes, lai palīdzētu regulatīvajām iestādēm un tirgus dalībniekiem apmainīties ar informāciju par labāko praksi.

3.   Aģentūra veicina sadarbību starp valstu regulatīvajām iestādēm un starp regulatīvajām iestādēm reģionālā līmenī un attiecīgi ņem vērā šās sadarbības rezultātus, izstrādājot savus atzinumus, ieteikumus un lēmumus. Ja Aģentūra uzskata, ka ir vajadzīgi saistoši noteikumi par minēto sadarbību, tā Komisijai sagatavo attiecīgus ieteikumus.

4.   Pēc regulatīvās iestādes vai Komisijas pieprasījuma Aģentūra sniedz atzinumu par to, vai regulatīvās iestādes pieņemtais lēmums atbilst pamatnostādnēm, kas minētas Direktīvā 2009/.../EK, Direktīvā 2009/.../EK, Regulā (EK) Nr. .../2009 vai Regulā (EK) Nr. .../2009.

5.   Ja valsts regulatīvā iestāde četros mēnešos no tā saņemšanas dienas nav pienācīgi ņēmusi vērā 4. punktā minēto Aģentūras atzinumu, Aģentūra informē Komisiju.

6.   Ja valsts regulatīvajai iestādei kādā konkrētā gadījumā ir grūtības, piemērojot pamatnostādnes, kas minētas Direktīvā 2009/.../EK, Direktīvā 2009/.../EK, Regulā (EK) Nr. .../2009 vai Regulā (EK) Nr. .../2009, tā var lūgt, lai Aģentūra sniedz atzinumu. Pēc apspriešanās ar Komisiju Aģentūra sniedz atzinumu četros mēnešos pēc šāda lūguma saņemšanas.

7.   Aģentūra saskaņā ar 8. pantu lemj par noteikumiem un nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi elektroenerģijas un gāzes infrastruktūrai, kas savieno vai varētu savienot vismaz divas dalībvalstis (turpmāk “pārrobežu infrastruktūra”), un darbības drošību šajā infrastruktūrā.

8. pants

Uzdevumi saistībā ar noteikumiem un nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi pārrobežu infrastruktūrai un tās darbības drošību

1.   Attiecībā uz pārrobežu infrastruktūru par tādiem regulatīviem jautājumiem, kas ir valstu regulatīvo iestāžu kompetencē, tostarp, piemēram, par noteikumiem un nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi un darbības drošību, Aģentūra pieņem lēmumu vienīgi šādos gadījumos:

| a) | ja kompetentās valstu regulatīvās iestādes nav varējušas panākt vienošanos sešos mēnešos pēc dienas, kad šī lieta bija iesniegta pēdējai no minētajām regulatīvajām iestādēm; vai |
| --- | --- |

a)

ja kompetentās valstu regulatīvās iestādes nav varējušas panākt vienošanos sešos mēnešos pēc dienas, kad šī lieta bija iesniegta pēdējai no minētajām regulatīvajām iestādēm; vai

| b) | pēc kompetentu valstu regulatīvo iestāžu vienota lūguma. |
| --- | --- |

b)

pēc kompetentu valstu regulatīvo iestāžu vienota lūguma.

Kompetentās valstu regulatīvās iestādes var kopīgi lūgt, lai uz, ilgākais, sešiem mēnešiem pagarina a) apakšpunktā minēto termiņu.

Gatavojot lēmumu, Aģentūra apspriežas ar valstu regulatīvajām iestādēm un attiecīgajiem pārvades sistēmas operatoriem un ir informēta par visu attiecīgo pārvades sistēmas operatoru priekšlikumiem un apsvērumiem.

2.   Noteikumi un nosacījumi attiecībā uz piekļuvi pārrobežu infrastruktūrai ietver:

| a) | jaudu piešķiršanas procedūru; |
| --- | --- |

a)

jaudu piešķiršanas procedūru;

| b) | piešķiršanas termiņus; |
| --- | --- |

b)

piešķiršanas termiņus;

| c) | iekasētā pārslogojuma nodokļa dalījumu; |
| --- | --- |

c)

iekasētā pārslogojuma nodokļa dalījumu;

| d) | infrastruktūras lietotāju maksas, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. .../2009 17. panta 1. punkta d) apakšpunktā un Direktīvas 2009/.../EK 35. panta 1. punkta d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

infrastruktūras lietotāju maksas, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. .../2009 17. panta 1. punkta d) apakšpunktā un Direktīvas 2009/.../EK 35. panta 1. punkta d) apakšpunktā.

3.   Ja lieta ir nodota Aģentūrai saskaņā ar 1. punktu, Aģentūra:

| a) | sešos mēnešos pēc lietas nodošanas dienas sniedz savu lēmumu; |
| --- | --- |

a)

sešos mēnešos pēc lietas nodošanas dienas sniedz savu lēmumu;

| b) | vajadzības gadījumā var sniegt starpposma lēmumu, lai nodrošinātu, ka tiek aizsargāta attiecīgās infrastruktūras piegādes drošums vai darbības drošība. |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā var sniegt starpposma lēmumu, lai nodrošinātu, ka tiek aizsargāta attiecīgās infrastruktūras piegādes drošums vai darbības drošība.

4.   Komisija var pieņemt pamatnostādnes gadījumiem, kad Aģentūra kļūst kompetenta lemt par noteikumiem un nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi pārrobežu infrastruktūrai un tās darbības drošību. Šos pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 31. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

9. pants

Citi uzdevumi

1.   Aģentūra var — kā par galējo līdzekli — lemt par atbrīvojumiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. .../2009 17. panta 5. punktā. Tāpat Aģentūra var lemt par atbrīvojumiem, kas paredzēti Direktīvas 2009/.../EK 35. panta 4. punktā, ja attiecīgā infrastruktūra atrodas vairāk nekā vienas dalībvalsts teritorijā.

2.   Pēc Komisijas lūguma Aģentūra sniedz atzinumu par valstu regulatīvo iestāžu sertifikācijas lēmumiem, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. .../2009 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā vai Regulas (EK) Nr. .../2009 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā.

10. pants

Konsultācijas

Veicot savus uzdevumus, jo īpaši ja tās uzdevumi attiecas uz PSO, Aģentūra plaši un savlaicīgi atklātā un pārskatāmā veidā konsultējas ar tirgus dalībniekiem, pārvades sistēmas operatoriem, patērētājiem, tiešajiem lietotājiem un, vajadzības gadījumā, konkurences iestādēm, neskarot viņu attiecīgo kompetenci.

III NODAĻA

Organizācija

11. pants

Administratīvā valde

1.   Administratīvajā valdē ir seši locekļi. Katram loceklim ir aizstājējs. Vienu locekli un viņa aizstājēju ieceļ Komisija, un piecus locekļus un viņu aizstājējus — Padome. Amata pilnvaru termiņš ir četri gadi, un to var vienreiz atjaunot. Pirmais amata pilnvaru termiņš pusei locekļu un viņu aizstājējiem ir seši gadi.

2.   Administratīvā valde no saviem locekļiem ievēl priekšsēdētāju un viņa vietnieku. Priekšsēdētāja vietnieks automātiski aizvieto priekšsēdētāju, ja priekšsēdētājs kādu iemeslu dēļ nevar pildīt savas funkcijas. Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka amata pilnvaru termiņš ir divi gadi, un to var vienreiz atjaunot. Tomēr priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka amata pilnvaru termiņš vienmēr tiek pārtraukts, kad viņi vairs nav Administratīvās valdes locekļi.

3.   Administratīvās valdes sanāksmes sasauc tās priekšsēdētājs. Apspriedēs piedalās Regulatoru valdes priekšsēdētājs vai tās izvirzīts kandidāts un Aģentūras direktors, ja vien Administratīvā valde attiecībā uz direktoru nenolemj citādi. Administratīvā valde uz regulārajām sanāksmēm sanāk vismaz divreiz gadā. Tā sanāk arī pēc priekšsēdētāja iniciatīvas, Komisijas pieprasījuma vai vismaz trešdaļas locekļu pieprasījuma. Administratīvā valde var uzaicināt sanāksmēs kā novērotāju piedalīties jebkuru personu, kuras atzinums var būt svarīgs. Administratīvās valdes locekļiem, ievērojot reglamentu, var palīdzēt padomdevēji vai eksperti. Sekretariāta pakalpojumus Administratīvajai valdei nodrošina Aģentūra.

4.   Valde lēmumus pieņem ar balsu vairākumu, ko veido divas trešdaļas klātesošo valdes locekļu balsu.

5.   Katram loceklim ir viena balss. Administratīvās valdes reglamentā sīkāk nosaka:

| a) | balsošanas kārtību, jo īpaši nosacījumus, ar kādiem viens loceklis var darboties cita locekļa vārdā, un — attiecīgā gadījumā — noteikumus par kvorumu; |
| --- | --- |

a)

balsošanas kārtību, jo īpaši nosacījumus, ar kādiem viens loceklis var darboties cita locekļa vārdā, un — attiecīgā gadījumā — noteikumus par kvorumu;

| b) | rotācijas kārtību, kuru piemēro Padomes iecelto Administratīvās valdes locekļu atjaunošanai, lai tādējādi laika gaitā nodrošinātu dalībvalstu līdzsvarotu dalību. |
| --- | --- |

b)

rotācijas kārtību, kuru piemēro Padomes iecelto Administratīvās valdes locekļu atjaunošanai, lai tādējādi laika gaitā nodrošinātu dalībvalstu līdzsvarotu dalību.

6.   Administratīvās valdes loceklis nav Regulatoru valdes loceklis.

7.   Administratīvās valdes locekļi apņemas darboties neatkarīgi un sabiedrības interesēs. Šādā nolūkā katrs no viņiem iesniedz saistību deklarāciju un interešu deklarāciju, norādot vai nu uz to, ka viņam nav tiešu vai netiešu interešu, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ietekmē viņa neatkarību, vai arī norādot kādu tiešu vai netiešu interesi, kuru varētu uzskatīt par tādu, kas ietekmē viņa neatkarību. Šādas rakstiskas deklarācijas publisko katru gadu.

12. pants

Administratīvās valdes uzdevumi

1.   Administratīvā valde, apspriedusies ar Regulatoru valdi un saskaņā ar 14. panta 2. punktu saņēmusi tās pozitīvu atzinumu, ieceļ direktoru saskaņā ar 15. panta 2. punktu.

2.   Administratīvā valde oficiāli ieceļ Regulatoru valdes locekļus saskaņā ar 13. panta 1. punktu.

3.   Administratīvā valde oficiāli ieceļ Apelācijas valdes locekļus saskaņā ar 17. panta 1. punktu.

4.   Administratīvā valde nodrošina, ka Aģentūra veic savus uzdevumus un pilda pienākumus, kas tai uzticēti saskaņā ar šo regulu.

5.   Administratīvā valde, apspriedusies ar Komisiju, katru gadu līdz 30. septembrim un pēc Regulatoru valdes apstiprinājuma saņemšanas saskaņā ar 14. panta 3. punktu pieņem Aģentūras nākamā gada darba programmu un nosūta to Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. Darba programmu pieņem, neskarot ikgadējo budžeta procedūru, un to publisko.

6.   Administratīvā valde pieņem un, vajadzības gadījumā, pārskata daudzgadu plānu. Pārskatīšanas pamatā ir neatkarīga ārējā eksperta novērtējuma ziņojums, kas sagatavots pēc Administratīvās valdes pieprasījuma. Šos dokumentus publisko.

7.   Administratīvā valde īsteno budžeta pilnvaras saskaņā ar 20. līdz 23. pantu.

8.   Administratīvā valde pēc vienošanās ar Komisiju lemj par to, vai pieņemt novēlējumus, dāvinājumus vai dotācijas no citiem Kopienas avotiem un brīvprātīgas iemaksas no dalībvalstīm vai to regulatīvajām iestādēm. Atzinumā, ko Administratīvā valde sniedz saskaņā ar 23. panta 5. punktu, skaidri norāda šajā punktā uzskaitītos finansējuma avotus.

9.   Administratīvā valde, konsultējoties ar Regulatoru valdi, īsteno disciplināras pilnvaras attiecībā uz direktoru.

10.   Administratīvā valde vajadzības gadījumā izstrādā Aģentūras personālpolitiku saskaņā ar 27. panta 2. punktu.

11.   Administratīvā valde saskaņā ar 29. pantu pieņem īpašus noteikumus par tiesībām piekļūt Aģentūras dokumentiem.

12.   Pamatojoties uz 16. panta 8. punktā minēto gada pārskata projektu, Administratīvā valde pieņem un publicē gada pārskatu par Aģentūras darbību un līdz 15. jūnijam nosūta to Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai. Minētajā gada pārskatā ietver atsevišķu sadaļu, ko apstiprina Regulatoru valde, par Aģentūras regulatīvajām darbībām attiecīgajā gadā.

13.   Administratīvā valde pieņem un publicē savu reglamentu.

13. pants

Regulatoru valde

1.   Regulatoru valdē ir:

| a) | regulatīvo iestāžu vadošie pārstāvji, kā minēts Direktīvas 2009/.../EK 34. panta 1. punktā un Direktīvas 2009/.../EK 38. panta 1. punktā, un viens aizstājējs no katras dalībvalsts, kurš ir no šo iestāžu pašreizējiem vadošiem darbiniekiem; |
| --- | --- |

a)

regulatīvo iestāžu vadošie pārstāvji, kā minēts Direktīvas 2009/.../EK 34. panta 1. punktā un Direktīvas 2009/.../EK 38. panta 1. punktā, un viens aizstājējs no katras dalībvalsts, kurš ir no šo iestāžu pašreizējiem vadošiem darbiniekiem;

| b) | viens Komisijas pārstāvis bez balsstiesībām. |
| --- | --- |

b)

viens Komisijas pārstāvis bez balsstiesībām.

2.   Regulatoru valde no saviem locekļiem ievēl priekšsēdētāju un viņa vietnieku. Priekšsēdētāja vietnieks aizvieto priekšsēdētāju, ja priekšsēdētājs kādu iemeslu dēļ nevar pildīt savas funkcijas. Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka amata pilnvaru termiņš ir divi ar pusi gadi, un to var atjaunot. Tomēr priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka amata pilnvaru termiņš vienmēr tiek pārtraukts, kad viņi vairs nav Regulatoru valdes locekļi.

3.   Regulatoru valde lēmumus pieņem ar divu trešdaļu klātesošo locekļu balsu vairākumu. Katram loceklim vai aizstājējam ir viena balss.

4.   Regulatoru valde pieņem un publicē savu reglamentu. Reglamentā sīkāk izklāsta balsošanas kārtību, jo īpaši nosacījumus, ar kādiem viens loceklis drīkst rīkoties cita vārdā, un arī, attiecīgā gadījumā, noteikumus par kvorumu. Reglamentā var paredzēt īpašas darba metodes, lai ņemtu vērā saistībā ar reģionālās sadarbības ierosmēm radušos jautājumus.

5.   Veicot šajā regulā paredzētos uzdevumus un neskarot to, ka tās locekļi darbojas savas attiecīgās regulatīvās iestādes vārdā, Regulatoru valde darbojas neatkarīgi, un tā neprasa un nepieņem norādījumus no dalībvalstu valdībām, Komisijas vai citām publiskām vai privātām struktūrām.

6.   Sekretariāta pakalpojumus Regulatoru valdei nodrošina Aģentūra.

14. pants

Regulatoru valdes uzdevumi

1.   Regulatoru valde sniedz direktoram atzinumu par 5., 6., 7., 8. un 9. pantā minētajiem atzinumiem, ieteikumiem un lēmumiem, kuru pieņemšana tiek apsvērta. Turklāt Regulatoru valde atbilstīgi savai kompetencei direktoram sniedz norādījumus par viņa uzdevumu veikšanu.

2.   Regulatoru valde sniedz Administratīvajai valdei atzinumu par kandidātu, kas izvirzīts direktora amatam atbilstīgi 12. panta 1. punktam un 15. panta 2. punktam. Regulatoru valde pieņem šo lēmumu ar trīs ceturtdaļu locekļu balsu vairākumu.

3.   Regulatoru valde atbilstīgi 12. panta 5. punktam, 16. panta 6. punktam un provizoriskajam budžeta projektam, kas sagatavots saskaņā ar 22. panta 1. punktu, apstiprina Aģentūras darba programmu nākamajam gadam un līdz 1. septembrim iesniedz to pieņemšanai Administratīvajā valdē.

4.   Regulatoru valde apstiprina gada pārskata atsevišķo sadaļu par regulatīvajām darbībām atbilstīgi 12. panta 12. punktam un 16. panta 8. punktam.

15. pants

Direktors

1.   Aģentūru pārvalda tās direktors, kas darbojas saskaņā ar 14. panta 1. punkta otrajā teikumā minētajiem norādījumiem un — kad tas ir paredzēts šajā regulā — Regulatoru valdes atzinumiem. Neskarot Administratīvās valdes un Regulatoru valdes attiecīgās funkcijas attiecībā uz direktora pienākumiem, direktors neprasa un nepieņem norādījumus no valdībām, Komisijas vai citām publiskām vai privātām struktūrām.

2.   Direktoru ieceļ Administratīvā valde, iepriekš saņemot Regulatoru valdes pozitīvu atzinumu un pamatojoties uz kandidātu nopelniem, zināšanām un pieredzi, no vismaz trīs Komisijas izvirzītiem kandidātiem, kas atsaukušies uz publisku uzaicinājumu paust ieinteresētību. Pirms iecelšanas amatā Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var uzaicināt Administratīvās valdes izvēlēto kandidātu teikt uzrunu un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem.

3.   Direktora amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Deviņos mēnešos pirms šā termiņa beigām Komisija veic izvērtējumu, kurā jo īpaši izskata:

| a) | direktora paveikto; |
| --- | --- |

a)

direktora paveikto;

| b) | Aģentūras paredzamos pienākumus un vajadzības nākamajos gados. |
| --- | --- |

b)

Aģentūras paredzamos pienākumus un vajadzības nākamajos gados.

Lai veiktu izvērtējumu attiecībā uz b) punktu, izmanto neatkarīga ārējā eksperta palīdzību.

4.   Administratīvā valde, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu un ņemot vērā izvērtējumu un Regulatoru valdes atzinumu par šo izvērtējumu, var vienreiz pagarināt direktora amata pilnvaru termiņu par ne vairāk kā trim gadiem, taču vienīgi gadījumā, kad to pamato Aģentūras uzdevumi un vajadzības.

5.   Administratīvā valde informē Eiropas Parlamentu par nodomu pagarināt direktora amata pilnvaru termiņu. Viena mēneša laikā pirms direktora amata pilnvaru termiņa pagarināšanas Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var uzaicināt direktoru teikt uzrunu un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem.

6.   Ja direktora amata pilnvaru termiņu nepagarina, viņš paliek amatā, līdz tiek iecelts viņa pilnvaru pārņēmējs.

7.   Direktoru var atlaist no amata vienīgi ar Administratīvās valdes lēmumu, iepriekš saņemot Regulatoru valdes pozitīvu atzinumu. Administratīvā valde pieņem šo lēmumu ar trīs ceturtdaļu locekļu balsu vairākumu.

8.   Eiropas Parlaments vai Padome vai lūgt direktoru iesniegt ziņojumu par paveikto.

16. pants

Direktora uzdevumi

1.   Direktors pārstāv Aģentūru un atbild par tās pārvaldību.

2.   Direktors sagatavo Administratīvās valdes darbu. Direktors bez balsstiesībām piedalās Administratīvās valdes darbā.

3.   Direktors pieņem un publicē 5., 6., 7., 8. un 9. pantā minētos atzinumus, ieteikumus un lēmumus, par kuriem ir saņemts Regulatoru valdes pozitīvs atzinums.

4.   Direktors atbild par Aģentūras gada darba programmas īstenošanu saskaņā ar Regulatoru valdes norādījumiem un Administratīvās valdes administratīvā pārraudzībā.

5.   Direktors veic vajadzīgos pasākumus, jo īpaši pieņem iekšējus administratīvus norādījumus un publicē paziņojumus, lai nodrošinātu Aģentūras darbību saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.

6.   Katru gadu direktors nākamajam gadam sagatavo Aģentūras gada darba programmas projektu un līdz attiecīgā gada 30. jūnijam iesniedz to Regulatoru valdei un Komisijai.

7.   Direktors sagatavo Aģentūras provizorisko budžeta projektu saskaņā ar 22. panta 1. punktu un pilda Aģentūras budžetu saskaņā ar 23. pantu.

8.   Katru gadu direktors sagatavo gada pārskata projektu, ietverot atsevišķu sadaļu par Aģentūras regulatīvajām darbībām un sadaļu par finanšu un administratīviem jautājumiem.

9.   Attiecībā uz Aģentūras personālu direktors īsteno 27. panta 3. punktā paredzētās pilnvaras.

17. pants

Apelācijas valde

1.   Apelācijas valdē ir seši locekļi un seši aizstājēji, kurus ieceļ no pašreizējiem vai bijušajiem valstu regulatīvo iestāžu, konkurences iestāžu vai citu valsts vai Kopienas iestāžu vadošajiem darbiniekiem ar attiecīgu pieredzi enerģētikas nozarē. Apelācijas valde ieceļ priekšsēdētāju. Apelācijas valde lēmumus pieņem ar kvalificētu vairākumu, ko veido vismaz četri no sešiem locekļiem. Apelācijas valde sanāk pēc vajadzības.

2.   Pēc publiska uzaicinājuma paust ieinteresētību Apelācijas valdes locekļus ieceļ Administratīvā valde, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu un apspriedusies ar Regulatoru valdi.

3.   Apelācijas valdes locekļu amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Šo termiņu var atjaunot. Apelācijas valdes locekļi lēmumu pieņemšanā ir neatkarīgi. Viņus nesaista nekādi norādījumi. Apelācijas valdes locekļi nedrīkst veikt citus pienākumus Aģentūrā, tās Administratīvajā valdē vai Regulatoru valdē. Apelācijas valdes locekļus nevar atlaist no amata pilnvaru termiņa laikā, izņemot, ja loceklis ir atzīts par vainīgu nopietnā pārkāpumā, un lēmumu par atlaišanu pieņem Administratīvā valde pēc apspriešanās ar Regulatoru valdi.

4.   Apelācijas valdes locekļi nevar piedalīties apelācijas procesā, ja viņi tajā ir personīgi ieinteresēti vai ja viņi jau iepriekš ir bijuši tajā iesaistīti kā vienas procesā iesaistītas puses pārstāvji, vai arī ja viņi piedalījušies pārsūdzētā lēmuma pieņemšanā.

5.   Ja kāda 4. punktā minētā iemesla vai kāda cita iemesla dēļ kāds no Apelācijas valdes locekļiem uzskata, ka kādam citam loceklim nebūtu jāpiedalās apelācijas procesā, tad pirmais minētais loceklis attiecīgi informē Apelācijas valdi. Visas apelācijas procesā iesaistītās puses var iebilst pret Apelācijas valdes locekļa piedalīšanos jebkura 4. punktā minētā iemesla dēļ vai arī tad, ja radušās aizdomas par viņa neobjektivitāti. Iebildumu nevar pamatot ar locekļa valstspiederību, un to nepieņem, ja, apzinoties iebilduma iemeslu, apelācijas izskatīšanas procesā iesaistītā puse tomēr ir veikusi kādu procedūras pasākumu, kas nav iebildums pret Apelācijas valdes sastāvu.

6.   Apelācijas valdes lēmumu par rīcību 4. un 5. punktā paredzētajos gadījumos pieņem bez attiecīgā locekļa dalības. Lai pieņemtu šo lēmumu, attiecīgo locekli Apelācijas valdē aizvieto viņa aizstājējs, izņemot gadījumus, kad arī aizstājējs atrodas līdzīgā situācijā. Pēdējā minētajā gadījumā priekšsēdētājs ieceļ aizvietotāju no citiem aizstājējiem.

7.   Apelācijas valdes locekļi apņemas darboties neatkarīgi un sabiedrības interesēs. Lai to apliecinātu, tie iesniedz saistību deklarāciju un interešu deklarāciju, norādot vai nu uz to, ka tiem nav tiešu vai netiešu interešu, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ietekmē to neatkarību, vai arī norādot kādu tiešu vai netiešu interesi, kuru varētu uzskatīt par tādu, kas ietekmē to neatkarību. Šādas rakstiskas deklarācijas publisko katru gadu.

18. pants

Apelācijas

1.   Jebkura fiziska vai juridiska persona, tostarp valsts regulatīvās iestādes, var iesniegt apelāciju par lēmumu, kas minēts 7., 8. un/vai 9. pantā un adresēts šai personai, vai lēmumu, kurš, lai gan ir tāda lēmuma formā, kas adresēts citai personai, tieši un personīgi skar minēto personu.

2.   Apelāciju kopā ar tās pamatojumu iesniedz Aģentūrai rakstiski divos mēnešos no dienas, kad lēmums paziņots attiecīgai personai, vai — ja tas nav iespējams — no dienas, kad Aģentūra šo lēmumu publicējusi. Apelācijas valde pieņem lēmumu divos mēnešos pēc apelācijas iesniegšanas.

3.   Saskaņā ar 1. punktu iesniegta apelācija neaptur attiecīgā lēmuma piemērošanu. Tomēr Apelācijas valde, ja tā uzskata, ka lietas apstākļi to prasa, var apturēt apstrīdētā lēmuma piemērošanu.

4.   Ja apelācija ir pieņemama, Apelācijas valde pārbauda, vai apelācija ir pamatota. Tā tik bieži, cik vajadzīgs, uzaicina apelācijas procesā iesaistītās puses noteiktos termiņos iesniegt komentārus par tās sniegtajiem paziņojumiem vai par pārējo apelācijas procesā iesaistīto pušu ziņojumiem. Apelācijas procesā iesaistītajām pusēm ir tiesības izteikties mutiski.

5.   Apelācijas valde, ievērojot šo pantu, var īstenot visas pilnvaras, kas ir Aģentūras kompetencē, vai nodot lietu Aģentūras kompetentajai struktūrai. Minētajai kompetentajai struktūrai Apelācijas valdes lēmums ir saistošs.

6.   Apelācijas valde pieņem un publicē savu reglamentu.

7.   Aģentūra publicē Apelācijas valdes pieņemtos lēmumus.

19. pants

Prasību celšana Pirmās instances tiesā un Tiesā

1.   Saskaņā ar Līguma 230. pantu Pirmās instances tiesā vai Tiesā var celt prasību, apstrīdot Apelācijas valdes lēmumu vai — gadījumos, ja Apelācijas valdei nav tiesību — Aģentūras lēmumu.

2.   Ja Aģentūra nepieņem lēmumu, saskaņā ar Līguma 232. pantu Pirmās instances tiesā vai Tiesā var ierosināt lietu par bezdarbību.

3.   Aģentūrai ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai ievērotu Pirmās instances tiesas vai Tiesas spriedumu.

IV NODAĻA

Finanšu noteikumi

20. pants

Aģentūras budžets

1.   Aģentūras ieņēmumus jo īpaši veido:

| a) | Kopienas subsīdija, kas ir iekļauta Eiropas Savienības vispārējā budžetā (Komisijas iedaļā); |
| --- | --- |

a)

Kopienas subsīdija, kas ir iekļauta Eiropas Savienības vispārējā budžetā (Komisijas iedaļā);

| b) | Aģentūras saņemtās maksas saskaņā ar 21. pantu; |
| --- | --- |

b)

Aģentūras saņemtās maksas saskaņā ar 21. pantu;

| c) | dalībvalstu vai to regulatīvo iestāžu brīvprātīgas iemaksas, kā minēts 12. panta 8. punktā; |
| --- | --- |

c)

dalībvalstu vai to regulatīvo iestāžu brīvprātīgas iemaksas, kā minēts 12. panta 8. punktā;

| d) | novēlējumi, dāvinājumi vai dotācijas, kā minēts 12. panta 8. punktā. |
| --- | --- |

d)

novēlējumi, dāvinājumi vai dotācijas, kā minēts 12. panta 8. punktā.

2.   Aģentūras izdevumi sedz ar personālu saistītus, administratīvus, infrastruktūras un darbības izdevumus.

3.   Ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā.

4.   Aģentūras ieņēmumus un izdevumus prognozē katram finanšu gadam, kas atbilst kalendārajam gadam, un iekļauj budžetā.

21. pants

Maksa

1.   Par atbrīvojuma lēmuma pieprasījumu atbilstīgi 9. panta 1. punktam Aģentūra iekasē maksu.

2.   Šā panta 1. punktā minēto maksu nosaka Komisija.

22. pants

Budžeta izveide

1.   Katru gadu līdz 15. februārim direktors sagatavo provizorisku budžeta projektu, kas ietver darbības un darba programmas izdevumus, kuri paredzēti nākamajā finanšu gadā, un šo provizorisko budžeta projektu kopā ar provizorisko amatu sarakstu nosūta Administratīvajai valdei. Katru gadu Administratīvā valde, pamatojoties uz direktora sagatavoto provizorisko budžeta projektu, sagatavo Aģentūras ieņēmumu un izdevumu aplēsi nākamajam finanšu gadam. Šo aplēsi, iekļaujot amatu saraksta projektu, Administratīvā valde līdz 31. martam nosūta Komisijai. Pirms aplēses pieņemšanas direktora sagatavoto projektu nosūta Regulatoru valdei, kas par šo projektu var sniegt atzinumu.

2.   Komisija aplēsi nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei (turpmāk “budžeta lēmējinstitūcija”) kopā ar provizorisko Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu.

3.   Pamatojoties uz aplēsēm, Komisija provizoriskajā Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektā ietver prognozes, ko tā uzskata par vajadzīgām attiecībā uz personāla sarakstu un dotācijas summu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta saskaņā ar Līguma 272. pantu.

4.   Budžeta lēmējinstitūcija pieņem Aģentūras paredzēto personāla sarakstu.

5.   Aģentūras budžetu sagatavo Administratīvā valde. Tas kļūst galīgs pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta pieņemšanas galīgajā variantā. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē.

6.   Administratīvā valde bez kavēšanās informē budžeta lēmējinstitūciju par visiem plānotajiem projektiem, kas finansiālā ziņā var būtiski ietekmēt tās budžeta finansējumu, jo īpaši par projektiem saistībā ar īpašumu, piemēram, ēku nomu vai pirkšanu. Tā par šiem projektiem informē Komisiju. Ja kāda no abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm paredz sniegt atzinumu, tā Aģentūru informē par šādu ieceri divās nedēļās pēc informācijas saņemšanas. Ja atbildes nav, Aģentūra var veikt plānoto darbību.

23. pants

Budžeta izpilde un kontrole

1.   Direktors darbojas kā kredītrīkotājs un īsteno Aģentūras budžetu.

2.   Līdz 1. martam pēc katra finanšu gada beigām Aģentūras grāmatvedis Komisijas grāmatvedim un Revīzijas palātai iesniedz provizoriskus pārskatus, kā arī ziņojumu par attiecīgā finanšu gada budžeta un finanšu pārvaldību. Aģentūras grāmatvedis ziņojumu par budžeta un finanšu pārvaldību līdz nākamā gada 31. martam iesniedz arī Eiropas Parlamentam un Padomei. Tad Komisijas grāmatvedis konsolidē iestāžu un decentralizēto struktūru provizoriskos pārskatus saskaņā ar 128. pantu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (11) (“Finanšu regula”).

3.   Līdz 31. martam pēc katra finanšu gada beigām Komisijas grāmatvedis Revīzijas palātai iesniedz Aģentūras provizoriskus pārskatus, kā arī ziņojumu par attiecīgā finanšu gada budžeta un finanšu pārvaldību. Ziņojumu par attiecīgā finanšu gada budžeta un finanšu pārvaldību nosūta arī Eiropas Parlamentam un Padomei.

4.   Pēc Revīzijas palātas apsvērumu saņemšanas par Aģentūras provizoriskajiem pārskatiem saskaņā ar Finanšu regulas 129. pantu direktors, uzņemoties atbildību, sagatavo Aģentūras galīgos pārskatus un nosūta tos Administratīvajai valdei atzinuma sniegšanai.

5.   Administratīvā valde sniedz atzinumu par Aģentūras galīgajiem pārskatiem.

6.   Līdz 1. jūlijam pēc attiecīgā finanšu gada beigām direktors šos galīgos pārskatus kopā ar Administratīvās valdes atzinumu nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Tiesai.

7.   Galīgos pārskatus publicē.

8.   Līdz 15. oktobrī direktors nosūta Revīzijas palātai atbildi uz tās apsvērumiem. Atbildes kopiju direktors nosūta arī Administratīvajai valdei un Komisijai.

9.   Direktors iesniedz Eiropas Parlamentam pēc tā pieprasījuma un atbilstīgi Finanšu regulas 146. panta 3. punktam jebkādu informāciju, kas vajadzīga, lai netraucēti piemērotu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru par attiecīgo finanšu gadu.

10.   Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma, kas pieņemts ar kvalificētu balsu vairākumu, līdz N+2 gada 15. maijam sniedz direktoram apstiprinājumu par N finanšu gada budžeta izpildi.

24. pants

Finanšu noteikumi

Aģentūrā piemērojamos finanšu noteikumus sagatavo Administratīvā valde pēc apspriešanās ar Komisiju. Šie noteikumi var atkāpties no Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 prasībām, ja tas vajadzīgs īpašu Aģentūras darbības vajadzību dēļ, un tikai tad, ja saņemts Komisijas iepriekšējs apstiprinājums.

25. pants

Krāpšanas apkarošanas pasākumi

1.   Krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību apkarošanas nolūkā uz Aģentūru bez ierobežojumiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (12).

2.   Aģentūra pievienojas Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas Iestāžu nolīgumam (1999. gada 25. maijs) par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (13), un tā nekavējoties pieņem attiecīgus noteikumus, kas ir saistoši visam Aģentūras personālam.

3.   Finansējuma lēmumos, nolīgumos un no tiem izrietošajos īstenošanas instrumentos nepārprotami paredz, ka Revīzijas palāta un OLAF vajadzības gadījumā var veikt pārbaudes uz vietas pie Aģentūras izmaksāto līdzekļu saņēmēja, kā arī pie personāla, kas atbild par šo līdzekļu piešķiršanu.

V NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

26. pants

Privilēģijas un imunitāte

Uz Aģentūru attiecas Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās.

27. pants

Personāls

1.   Uz Aģentūras darbiniekiem, tostarp tās direktoru, attiecas Civildienesta noteikumi, Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība un noteikumi, kurus Eiropas Kopienas iestādes ir kopīgi pieņēmušas, lai piemērotu šos Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību.

2.   Administratīvā valde, vienojoties ar Komisiju, pieņem vajadzīgos īstenošanas pasākumus saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantā paredzēto kārtību.

3.   Aģentūra attiecībā uz personālu īsteno pilnvaras, kas atbilstīgi Civildienesta noteikumiem ir piešķirtas iecēlējinstitūcijai un — atbilstīgi Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībai — iestādei, kurai ir tiesības slēgt līgumus.

4.   Administratīvā valde var pieņemt noteikumus, kas ļauj Aģentūrā nodarbināt dalībvalstu norīkotus ekspertus.

28. pants

Aģentūras atbildība

1.   Attiecībā uz saistībām, kas nav līgumsaistības, Aģentūra saskaņā ar vispārējiem tiesību principiem, kas ir kopīgi visu dalībvalstu tiesību sistēmām, atlīdzina jebkādu kaitējumu, ko radījusi Aģentūra vai tās darbinieki, pildot amata pienākumus. Visi strīdi par šādu kaitējumu kompensāciju ir Tiesas kompetencē.

2.   Aģentūras darbinieku personisko finansiālo un disciplināro atbildību pret Aģentūru reglamentē attiecīgie noteikumi, ko piemēro Aģentūras personālam.

29. pants

Piekļuve dokumentiem

1.   Aģentūras rīcībā esošajiem dokumentiem piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (14).

2.   Līdz ... (15) Administratīvā valde pieņem praktiskus pasākumus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 piemērošanai.

3.   Par lēmumiem, ko Aģentūra pieņēmusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantu, var iesniegt sūdzību ombudam vai ierosināt lietu Tiesā, ievērojot, attiecīgi, Līguma 195. un 230. pantā paredzētos nosacījumus.

30. pants

Trešo valstu dalība

1.   Aģentūrā var līdzdarboties trešās valstis, kas ir noslēgušas ar Kopienu nolīgumus, ar kuriem tās ir pieņēmušas un piemēro Kopienas tiesību aktus enerģētikas un, attiecīgos gadījumos, arī vides un konkurētspējas jomā.

2.   Saskaņā ar minēto nolīgumu attiecīgajiem noteikumiem izstrādā kārtību, kurā jo īpaši paredz veidu, apjomu un procedūras aspektus šo valstu dalībai Aģentūras darbā, tostarp saistībā ar finanšu iemaksām un personālu.

31. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

32. pants

Valodu lietojums

1.   Uz Aģentūru attiecas Padomes Regula Nr. 1 (1958. gada 15. aprīlis) ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas Kopienā lietojamās valodas (16).

2.   Administratīvā valde lemj par valodu lietojumu Aģentūras iekšējā darbā.

3.   Aģentūras darbam vajadzīgos tulkošanas pakalpojumus sniedz Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs.

VI NODAĻA

Nobeiguma noteikumi

33. pants

Izvērtēšana

1.   Komisija, kurai palīdz neatkarīgs ārējais eksperts, izvērtē Aģentūras darbību. Vērtējums aptver Aģentūras panāktos rezultātus un darba metodes saistībā ar šajā regulā un gada darba programmās definēto Aģentūras mērķi, pilnvarām un uzdevumiem.

2.   Regulatoru valde saņem izvērtējuma secinājumus un sniedz Komisijai ieteikumus attiecībā uz izmaiņām šajā regulā, Aģentūrā un tās darba metodēs, kura šos ieteikumus, tam pievienojot savu atzinumu un atbilstīgus priekšlikumus, var iesniegt Eiropas Parlamentam un Komisijai.

3.   Pirmo novērtējuma ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei Komisija iesniedz četros gados pēc pirmā direktora stāšanās amatā. Nākamos izvērtējuma ziņojumus Komisija iesniedz vismaz reizi piecos gados.

34. pants

Stāšanās spēkā un pārejas pasākumi

1.   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Šīs regulas 5., 6., 7., 8., 9. un 10. pantu piemēro no ... (17).

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 211, 19.8.2008., 23. lpp.

1

(2)  OV C 172, 5.7.2008., 55. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2009. gada 9. janvāra Kopējā nostāja un Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 296, 14.11.2003., 34. lpp.

4

(5)  OV L 176, 15.7.2003., 37. lpp.

5

(6)  OV L 176, 15.7.2003., 57. lpp.

6

(7)  OV L ...

7

(8)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

8

(9)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.

9

(10)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

10

(11)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

11

(12)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

12

(13)  OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp.

13

(14)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

14

(15)  Seši mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

15

(16)  OV 17, 6.10.1958., 385. lpp.

16

(17)  18 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

17

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2007. gada 19. septembrī iesniedza priekšlikumu Regulai, ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru, pamatojoties uz Līguma 95. pantu; to iesniedza paketē kopā ar četriem citiem priekšlikumiem attiecībā uz iekšējo enerģijas tirgu. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2007. gada 19. septembrī iesniedza priekšlikumu Regulai, ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru, pamatojoties uz Līguma 95. pantu; to iesniedza paketē kopā ar četriem citiem priekšlikumiem attiecībā uz iekšējo enerģijas tirgu.

| 2. | Reģionu komiteja un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedza atzinumu par paketi kopumā attiecīgi 2008. gada 10. aprīlī (1) un 22. aprīlī (2). |
| --- | --- |

2.

Reģionu komiteja un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedza atzinumu par paketi kopumā attiecīgi 2008. gada 10. aprīlī (1) un 22. aprīlī (2).

| 3. | Eiropas Parlaments pieņēma atzinumu pirmajā lasījumā (3)2008. gada 18. jūnijā, apstiprinot 73 grozījumus. Komisija neiesniedza grozītu priekšlikumu. |
| --- | --- |

3.

Eiropas Parlaments pieņēma atzinumu pirmajā lasījumā (3)2008. gada 18. jūnijā, apstiprinot 73 grozījumus. Komisija neiesniedza grozītu priekšlikumu.

| 4. | 2009. gada 9. janvārī Padome pieņēma kopējo nostāju saskaņā ar Līguma 251. pantu. |
| --- | --- |

4.

2009. gada 9. janvārī Padome pieņēma kopējo nostāju saskaņā ar Līguma 251. pantu.

II.   PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS

| 5. | Priekšlikums ietilpst trešajā iekšējā enerģijas tirgus paketē — kopā ar direktīvu par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu, regulu par nosacījumiem pieejai gāzes pārvades tīkliem, direktīvu par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un regulu par nosacījumiem pieejai pārrobežu elektroenerģijas apmaiņas tīklam. Tas palīdz izveidot regulējuma sistēmu, kas vajadzīga, lai nodrošinātu faktisku pilnīgu tirgus atvērtību un izveidotu vienotu gāzes un elektroenerģijas tirgu, izveidojot aģentūru, kas palīdzēs Kopienas līmeņa regulatīvajām iestādēm īstenot valsts līmeņa regulējuma uzdevumus un vajadzības gadījumā koordinēt to darbību. |
| --- | --- |

5.

Priekšlikums ietilpst trešajā iekšējā enerģijas tirgus paketē — kopā ar direktīvu par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu, regulu par nosacījumiem pieejai gāzes pārvades tīkliem, direktīvu par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un regulu par nosacījumiem pieejai pārrobežu elektroenerģijas apmaiņas tīklam. Tas palīdz izveidot regulējuma sistēmu, kas vajadzīga, lai nodrošinātu faktisku pilnīgu tirgus atvērtību un izveidotu vienotu gāzes un elektroenerģijas tirgu, izveidojot aģentūru, kas palīdzēs Kopienas līmeņa regulatīvajām iestādēm īstenot valsts līmeņa regulējuma uzdevumus un vajadzības gadījumā koordinēt to darbību.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

6.   Vispārīgas piezīmes

| 6.1. | Komisija ir piekritusi visām izmaiņām, ko Padome ieviesa minētajā priekšlikumā. |
| --- | --- |

6.1.

Komisija ir piekritusi visām izmaiņām, ko Padome ieviesa minētajā priekšlikumā.

| 6.2. | Attiecībā uz Eiropas Parlamenta pieņemtajiem 73 grozījumiem Padome piekrita Komisijai, lai






  — | apstiprinātu šādus 25 grozījumus:






  — | pilnībā (daži ir pārstrādāti) — Nr. 9, 12, 45, 47, 48, 49, 53, 54, 58, 59 un 66; |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.

Attiecībā uz Eiropas Parlamenta pieņemtajiem 73 grozījumiem Padome piekrita Komisijai, lai

—

apstiprinātu šādus 25 grozījumus:

—

pilnībā (daži ir pārstrādāti) — Nr. 9, 12, 45, 47, 48, 49, 53, 54, 58, 59 un 66;

| — | daļēji/principā/pēc būtības — Nr. 3, 4, 11 (pirmā daļa), 13, 15, 16, 40, 44, 51, 57, 61, 64, 68 un 76; un |
| --- | --- |

—

daļēji/principā/pēc būtības — Nr. 3, 4, 11 (pirmā daļa), 13, 15, 16, 40, 44, 51, 57, 61, 64, 68 un 76; un

| — | noraidītu šādus 25 grozījumus — Nr. 8, 17, 18, 20, 21, 22, 25, 29, 30, 34, 36, 37, 38, 46, 50, 52, 55, 56, 60, 62, 63, 67, 69, 71 un 73, satura, formas vai saskanības dēļ. |
| --- | --- |

—

noraidītu šādus 25 grozījumus — Nr. 8, 17, 18, 20, 21, 22, 25, 29, 30, 34, 36, 37, 38, 46, 50, 52, 55, 56, 60, 62, 63, 67, 69, 71 un 73, satura, formas vai saskanības dēļ.

| 6.3. | Padome nepiekrita Komisijas nostājai, lai






  — | pēc būtības pieņemtu grozījumu Nr. 65 un |
| --- | --- | --- |

6.3.

Padome nepiekrita Komisijas nostājai, lai

—

pēc būtības pieņemtu grozījumu Nr. 65 un

| — | noraidītu šādus 23 grozījumus — Nr. 5, 6, 7, 10, 11 (otrā daļa), 14, 19, 24, 26, 27, 28, 31, 32, 33, 35, 39, 41, 42, 43, 70, 72, 74 un 75. |
| --- | --- |

—

noraidītu šādus 23 grozījumus — Nr. 5, 6, 7, 10, 11 (otrā daļa), 14, 19, 24, 26, 27, 28, 31, 32, 33, 35, 39, 41, 42, 43, 70, 72, 74 un 75.

7.   Īpašas piezīmes

| 7.1. | Attiecībā uz EP grozījumiem, kad Padome nepiekrita Komisijas nostājai:






  a) | Padome pieņēma grozījumu Nr. 65 (attiecībā uz direktoru, kas darbojas, stingri ievērojot regulatoru valdes norādījumus). |
| --- | --- | --- |

7.1.

Attiecībā uz EP grozījumiem, kad Padome nepiekrita Komisijas nostājai:

a)

Padome pieņēma grozījumu Nr. 65 (attiecībā uz direktoru, kas darbojas, stingri ievērojot regulatoru valdes norādījumus).

| b) | Padome nepieņēma iepriekš minētos 23 grozījumus (6.3. punkts), to pamatojot šādi:






  i) | grozījums Nr. 5 — dublē uzdevumus, ko jau veic Komisija, un neatbilst Komisijas priekšlikumā paredzētajiem uzdevumiem; |
| --- | --- | --- |

b)

Padome nepieņēma iepriekš minētos 23 grozījumus (6.3. punkts), to pamatojot šādi:

i)

grozījums Nr. 5 — dublē uzdevumus, ko jau veic Komisija, un neatbilst Komisijas priekšlikumā paredzētajiem uzdevumiem;

| ii) | grozījums Nr. 6 — nedod nekādus papildu ieguvumus un ir nepareizs, jo valsts regulatoru sadarbība turpināsies ārpus Aģentūras noteiktās sistēmas; |
| --- | --- |

ii)

grozījums Nr. 6 — nedod nekādus papildu ieguvumus un ir nepareizs, jo valsts regulatoru sadarbība turpināsies ārpus Aģentūras noteiktās sistēmas;

| iii) | grozījums Nr. 7 — padara Aģentūras darbības jomu neskaidru un ir pretrunā dažu tiesību aktu nesaistošai būtībai; |
| --- | --- |

iii)

grozījums Nr. 7 — padara Aģentūras darbības jomu neskaidru un ir pretrunā dažu tiesību aktu nesaistošai būtībai;

| iv) | grozījums Nr. 10 — jaukts valsts regulatoru neatkarības princips, kas paredzēts elektroenerģijas un gāzes direktīvās, ar Aģentūras struktūru neatkarību; |
| --- | --- |

iv)

grozījums Nr. 10 — jaukts valsts regulatoru neatkarības princips, kas paredzēts elektroenerģijas un gāzes direktīvās, ar Aģentūras struktūru neatkarību;

| v) | grozījums Nr. 11 (otrā daļa) — nesniedz nekādus ieguvumus un neatbilst direktora uzdevumiem; |
| --- | --- |

v)

grozījums Nr. 11 (otrā daļa) — nesniedz nekādus ieguvumus un neatbilst direktora uzdevumiem;

| vi) | grozījums Nr. 14 — neatbilst regulā paredzētajiem darbības noteikumiem; |
| --- | --- |

vi)

grozījums Nr. 14 — neatbilst regulā paredzētajiem darbības noteikumiem;

| vii) | grozījums Nr. 19 — sajauc Aģentūras darbības ar tās uzdevumiem, kā izklāstīts 5.-10. pantam; |
| --- | --- |

vii)

grozījums Nr. 19 — sajauc Aģentūras darbības ar tās uzdevumiem, kā izklāstīts 5.-10. pantam;

| viii) | grozījums Nr. 24 — 30. pants (trešo valstu dalība) ir pietiekams, lai nodrošinātu trešo valstu pienācīgu dalību Aģentūras darbībā; |
| --- | --- |

viii)

grozījums Nr. 24 — 30. pants (trešo valstu dalība) ir pietiekams, lai nodrošinātu trešo valstu pienācīgu dalību Aģentūras darbībā;

| ix) | grozījums Nr. 26 — Padome norāda, ka Komisija varētu pieņemt šo grozījumu tikai attiecībā uz individuāliem lēmumiem īpašos gadījumos un ar precīzi definētiem nosacījumiem. Turklāt Padome neredz pamatojumu deleģēt Komisijas pilnvaras šajā jomā un norāda, ka šis grozījums ierobežotu Aģentūras pilnvaras tikai attiecībā uz tehniskiem kodeksiem, turpretī uz tirgus kodeksiem varētu attiekties arī Aģentūras atzinumi. |
| --- | --- |

ix)

grozījums Nr. 26 — Padome norāda, ka Komisija varētu pieņemt šo grozījumu tikai attiecībā uz individuāliem lēmumiem īpašos gadījumos un ar precīzi definētiem nosacījumiem. Turklāt Padome neredz pamatojumu deleģēt Komisijas pilnvaras šajā jomā un norāda, ka šis grozījums ierobežotu Aģentūras pilnvaras tikai attiecībā uz tehniskiem kodeksiem, turpretī uz tirgus kodeksiem varētu attiekties arī Aģentūras atzinumi.

| x) | grozījums Nr. 27 un 28 — tas lielā mērā ietverts 6. panta 6. punktā, 7. panta 3. punktā un 8. panta 1. punkta trešajā apakšpunktā; |
| --- | --- |

x)

grozījums Nr. 27 un 28 — tas lielā mērā ietverts 6. panta 6. punktā, 7. panta 3. punktā un 8. panta 1. punkta trešajā apakšpunktā;

| xi) | grozījums Nr. 31 — Aģentūra nevar nodrošināt regulatoru sadarbību; |
| --- | --- |

xi)

grozījums Nr. 31 — Aģentūra nevar nodrošināt regulatoru sadarbību;

| xii) | grozījums Nr. 32 un 33 — šie uzdevumi parasti ietilpst Komisijas pilnvarās; |
| --- | --- |

xii)

grozījums Nr. 32 un 33 — šie uzdevumi parasti ietilpst Komisijas pilnvarās;

| xiii) | grozījums Nr. 39 — uzliek tos pašus noteikumus, kas paredzēti Direktīvā 2004/67 par pasākumiem, lai nodrošinātu dabasgāzes piegādes drošību, un Direktīvā 2005/89 par pasākumiem, lai nodrošinātu elektroapgādes drošumu un ieguldījumus infrastruktūrā; |
| --- | --- |

xiii)

grozījums Nr. 39 — uzliek tos pašus noteikumus, kas paredzēti Direktīvā 2004/67 par pasākumiem, lai nodrošinātu dabasgāzes piegādes drošību, un Direktīvā 2005/89 par pasākumiem, lai nodrošinātu elektroapgādes drošumu un ieguldījumus infrastruktūrā;

| xiv) | grozījums Nr. 42 — priekšlikuma 7. pants attiecas uz valsts regulatoriem nevis PSO; |
| --- | --- |

xiv)

grozījums Nr. 42 — priekšlikuma 7. pants attiecas uz valsts regulatoriem nevis PSO;

| xv) | grozījums Nr. 35, 41 un 43 — 35. un 41. grozījums, kā arī 43. grozījums dublē cits citu; minētos uzdevumus jau veic Komisija saskaņā ar elektroenerģijas un gāzes direktīvām. |
| --- | --- |

xv)

grozījums Nr. 35, 41 un 43 — 35. un 41. grozījums, kā arī 43. grozījums dublē cits citu; minētos uzdevumus jau veic Komisija saskaņā ar elektroenerģijas un gāzes direktīvām.

| xvi) | grozījums Nr. 70 — pretrunā ar c) valsts iemaksu brīvprātības principu un ca) praksē neizpildāms; |
| --- | --- |

xvi)

grozījums Nr. 70 — pretrunā ar c) valsts iemaksu brīvprātības principu un ca) praksē neizpildāms;

| xvii) | grozījums Nr. 72 — atzinuma formulēšanu varētu atstāt regulatoru valdes reglamenta ziņā; |
| --- | --- |

xvii)

grozījums Nr. 72 — atzinuma formulēšanu varētu atstāt regulatoru valdes reglamenta ziņā;

| xviii) | grozījums Nr. 74 — būtu jāļauj Komisijai izlemt, vai un cik lielā apmērā konsultēties, veicot šo izvērtēšanu; |
| --- | --- |

xviii)

grozījums Nr. 74 — būtu jāļauj Komisijai izlemt, vai un cik lielā apmērā konsultēties, veicot šo izvērtēšanu;

| xix) | grozījums Nr. 75 — šajā grozījumā paredzētais laikposms ir pārāk īss, lai varētu veikt jēgpilnu izvērtējumu. |
| --- | --- |

xix)

grozījums Nr. 75 — šajā grozījumā paredzētais laikposms ir pārāk īss, lai varētu veikt jēgpilnu izvērtējumu.

| 7.2. | Attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Padome ir ieviesusi dažus citus grozījumus (pēc būtības un/vai formas ziņā), lai regulatoru aģentūrai, kas ir neatkarīga no dalībvalstīm un Komisijas, būtu precīzi noteikti uzdevumi, kas stingri atspoguļo uzdevumus, kas Aģentūrai ir uzticēti saskaņā ar elektroenerģijas un gāzes direktīvām un regulām. Aģentūra galvenokārt pievēršas jautājumiem, kas skar vairāk par vienu dalībvalsti, ciktāl tas attiecas uz saistošu lēmumu pieņemšanu; ir stiprināta tās iesaiste tehnisku jautājumu risināšanā (tīklu kodeksu izstrāde), taču tai joprojām ir tikai padomdevēja statuss. Tai ir ļauts veikt attiecīgus uzdevumus valsts līmenī (piemēram, divpakāpju pieeja, nosakot piekļuves termiņus un nosacījumus, pārrobežu infrastruktūras operatīvā drošība (8. pants)). Veicot visus minētos uzdevumus, tā valsts mērogā konsultējas ar tirgus dalībniekiem un iestādēm (8. panta 1. punkts) un pienācīgi ņem vērā PSO un regulatoru reģionālās sadarbības rezultātus (6. panta 6. punkts un 7. panta 3. punkts).
  Kopējā nostājā ir paredzēta (13. pants) spēcīga regulatoru valde, kuru veido valstu regulatoru pārstāvji, un Aģentūras direktors, kas darbojas saskaņā ar regulatoru valdi. Tajā arī paredzēta neliela un efektīva administratīva valde (11. pants), kura sastāv no sešiem locekļiem (kā EP to ierosināja 44. grozījumā), piecus no tiem ieceļ Padome un vienu — Komisija, tajā paredzēta daļēja rotācija, lai nodrošinātu dalībvalstu pienācīgu dalību laika gaitā. Lai uzlabotu demokrātisku pārskatatbildību, ir ievērojami stiprināti noteikumi par pārskatāmību, piemēram, attiecībā uz valdes locekļu interesēm (piem., 11. panta 7. punkts).
  Lai Aģentūru pielāgotu, ņemot vērā pieredzi, kopējā nostājā ir ieviests pārskatīšanas mehānisms (33. panta 2. punkts), kurā īpaši uzsvērta regulatoru valde. |
| --- | --- |

7.2.

Attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Padome ir ieviesusi dažus citus grozījumus (pēc būtības un/vai formas ziņā), lai regulatoru aģentūrai, kas ir neatkarīga no dalībvalstīm un Komisijas, būtu precīzi noteikti uzdevumi, kas stingri atspoguļo uzdevumus, kas Aģentūrai ir uzticēti saskaņā ar elektroenerģijas un gāzes direktīvām un regulām. Aģentūra galvenokārt pievēršas jautājumiem, kas skar vairāk par vienu dalībvalsti, ciktāl tas attiecas uz saistošu lēmumu pieņemšanu; ir stiprināta tās iesaiste tehnisku jautājumu risināšanā (tīklu kodeksu izstrāde), taču tai joprojām ir tikai padomdevēja statuss. Tai ir ļauts veikt attiecīgus uzdevumus valsts līmenī (piemēram, divpakāpju pieeja, nosakot piekļuves termiņus un nosacījumus, pārrobežu infrastruktūras operatīvā drošība (8. pants)). Veicot visus minētos uzdevumus, tā valsts mērogā konsultējas ar tirgus dalībniekiem un iestādēm (8. panta 1. punkts) un pienācīgi ņem vērā PSO un regulatoru reģionālās sadarbības rezultātus (6. panta 6. punkts un 7. panta 3. punkts).

Kopējā nostājā ir paredzēta (13. pants) spēcīga regulatoru valde, kuru veido valstu regulatoru pārstāvji, un Aģentūras direktors, kas darbojas saskaņā ar regulatoru valdi. Tajā arī paredzēta neliela un efektīva administratīva valde (11. pants), kura sastāv no sešiem locekļiem (kā EP to ierosināja 44. grozījumā), piecus no tiem ieceļ Padome un vienu — Komisija, tajā paredzēta daļēja rotācija, lai nodrošinātu dalībvalstu pienācīgu dalību laika gaitā. Lai uzlabotu demokrātisku pārskatatbildību, ir ievērojami stiprināti noteikumi par pārskatāmību, piemēram, attiecībā uz valdes locekļu interesēm (piem., 11. panta 7. punkts).

Lai Aģentūru pielāgotu, ņemot vērā pieredzi, kopējā nostājā ir ieviests pārskatīšanas mehānisms (33. panta 2. punkts), kurā īpaši uzsvērta regulatoru valde.

---

(1)  OV C 172, 5.7.2008., 55. lpp.

(2)  OV C 211, 19.8.2008., 23. lpp.

(3)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta.

---

| 31.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 75/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 75/16

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 11/2009,

ko Padome pieņēmusi 2009. gada 9. janvārī

nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009 (... gada ... ...) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā un par Regulas (EK) Nr. 1228/2003 atcelšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 75 E/02)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Elektroenerģijas iekšējais tirgus, ko pakāpeniski ievieš kopš 1999. gada, tiek veidots, lai visiem lietotājiem Kopienā būtu izvēles iespējas — neatkarīgi no tā, vai šie patērētāji ir iedzīvotāji vai uzņēmumi, rastos jaunas uzņēmējdarbības izdevības, attīstītos pārrobežu tirdzniecība, tādējādi paaugstinot efektivitāti, panākot konkurējošākas cenas un labāku pakalpojuma kvalitāti, kā arī sniedzot ieguldījumu piegādes drošuma un ilgtspējas pilnveidē. |
| --- | --- |

(1)

Elektroenerģijas iekšējais tirgus, ko pakāpeniski ievieš kopš 1999. gada, tiek veidots, lai visiem lietotājiem Kopienā būtu izvēles iespējas — neatkarīgi no tā, vai šie patērētāji ir iedzīvotāji vai uzņēmumi, rastos jaunas uzņēmējdarbības izdevības, attīstītos pārrobežu tirdzniecība, tādējādi paaugstinot efektivitāti, panākot konkurējošākas cenas un labāku pakalpojuma kvalitāti, kā arī sniedzot ieguldījumu piegādes drošuma un ilgtspējas pilnveidē.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/54/EK (2003. gada 26. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1228/2003 (2003. gada 26. jūnijs) par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā (5) ir devusi nozīmīgu ieguldījumu šāda elektroenerģijas iekšējā tirgus izveidē. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/54/EK (2003. gada 26. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1228/2003 (2003. gada 26. jūnijs) par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā (5) ir devusi nozīmīgu ieguldījumu šāda elektroenerģijas iekšējā tirgus izveidē.

| (3) | Taču patlaban pastāv šķēršļi tam, lai Kopienā elektroenerģiju varētu pārdot ar vienādiem noteikumiem, bez diskriminācijas vai ierobežojumiem. Jo īpaši visās dalībvalstīs vēl nepastāv nediskriminējoša piekļuve tīkliem un vienlīdz efektīva regulatīvā uzraudzība. |
| --- | --- |

(3)

Taču patlaban pastāv šķēršļi tam, lai Kopienā elektroenerģiju varētu pārdot ar vienādiem noteikumiem, bez diskriminācijas vai ierobežojumiem. Jo īpaši visās dalībvalstīs vēl nepastāv nediskriminējoša piekļuve tīkliem un vienlīdz efektīva regulatīvā uzraudzība.

| (4) | Komisijas 2007. gada 10. janvāra Paziņojumā “Enerģētikas politika Eiropai” uzvērts, cik svarīgi ir pabeigt elektroenerģijas iekšējā tirgus izveidi un pieņemt vienādus noteikumus visiem elektroenerģijas uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā. Komisijas 2007. gada 10. janvāra Paziņojumos “Gāzes un elektroenerģijas iekšējā tirgus perspektīvas” un “Eiropas gāzes un elektroenerģijas nozares apsekojums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 17. pantu (galīgais ziņojums)” parādīts, ka pašreizējie noteikumi un pasākumi nav pietiekams pamats funkcionējoša iekšējā tirgus izveidei. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas 2007. gada 10. janvāra Paziņojumā “Enerģētikas politika Eiropai” uzvērts, cik svarīgi ir pabeigt elektroenerģijas iekšējā tirgus izveidi un pieņemt vienādus noteikumus visiem elektroenerģijas uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā. Komisijas 2007. gada 10. janvāra Paziņojumos “Gāzes un elektroenerģijas iekšējā tirgus perspektīvas” un “Eiropas gāzes un elektroenerģijas nozares apsekojums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 17. pantu (galīgais ziņojums)” parādīts, ka pašreizējie noteikumi un pasākumi nav pietiekams pamats funkcionējoša iekšējā tirgus izveidei.

| (5) | Pilnībā īstenojot spēkā esošo regulatīvo sistēmu, Regulā (EK) Nr. 1228/2003 izklāstītā elektroenerģijas iekšējā tirgus regulatīvā sistēma būtu jāpielāgo atbilstoši minētajiem paziņojumiem. |
| --- | --- |

(5)

Pilnībā īstenojot spēkā esošo regulatīvo sistēmu, Regulā (EK) Nr. 1228/2003 izklāstītā elektroenerģijas iekšējā tirgus regulatīvā sistēma būtu jāpielāgo atbilstoši minētajiem paziņojumiem.

| (6) | Jo īpaši ir vajadzīga pārvades sistēmas operatoru ciešāka sadarbība un koordinācija, lai izveidotu tīkla kodeksus, ar kuriem nodrošina un pārvalda efektīvu piekļuvi pārrobežu pārvades tīkliem, lai notiktu koordinēta un pietiekami tālredzīga plānošana un pārvades sistēmu attīstība Kopienā, pienācīgi ņemot vērā vides aspektus. Tīkla kodeksiem būtu jāatbilst nesaistošajām galvenajām pamatnostādnēm, ko izstrādājusi Energoregulatoru sadarbības aģentūra, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009 (6), (“Aģentūra”). Aģentūrai būtu jāpiedalās tīkla kodeksu izskatīšanā, tostarp jāizskata to atbilstība nesaistošajām galvenajām pamatnostādnēm, un Aģentūrai vajadzētu būt tiesībām minētos kodeksus ieteikt pieņemšanai Komisijā. Aģentūrai būtu jāizvērtē ierosinātie tīkla kodeksu grozījumi, un Aģentūrai vajadzētu būt tiesībām šos grozījumus ieteikt pieņemšanai Komisijā. Pārvades sistēmas operatoriem vajadzētu savus tīklus vadīt atbilstoši šiem tīkla kodeksiem. |
| --- | --- |

(6)

Jo īpaši ir vajadzīga pārvades sistēmas operatoru ciešāka sadarbība un koordinācija, lai izveidotu tīkla kodeksus, ar kuriem nodrošina un pārvalda efektīvu piekļuvi pārrobežu pārvades tīkliem, lai notiktu koordinēta un pietiekami tālredzīga plānošana un pārvades sistēmu attīstība Kopienā, pienācīgi ņemot vērā vides aspektus. Tīkla kodeksiem būtu jāatbilst nesaistošajām galvenajām pamatnostādnēm, ko izstrādājusi Energoregulatoru sadarbības aģentūra, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009 (6), (“Aģentūra”). Aģentūrai būtu jāpiedalās tīkla kodeksu izskatīšanā, tostarp jāizskata to atbilstība nesaistošajām galvenajām pamatnostādnēm, un Aģentūrai vajadzētu būt tiesībām minētos kodeksus ieteikt pieņemšanai Komisijā. Aģentūrai būtu jāizvērtē ierosinātie tīkla kodeksu grozījumi, un Aģentūrai vajadzētu būt tiesībām šos grozījumus ieteikt pieņemšanai Komisijā. Pārvades sistēmas operatoriem vajadzētu savus tīklus vadīt atbilstoši šiem tīkla kodeksiem.

| (7) | Lai panāktu elektroenerģijas pārvades tīkla optimālu pārvaldību un lai būtu iespējams tirgot un piegādāt elektroenerģiju pāri robežām Kopienā, būtu jāizveido elektroenerģijas pārvades sistēmas operatoru Eiropas tīkls (“elektroenerģijas PSOET”). Elektroenerģijas PSOET uzdevumi būtu jāveic atbilstoši Kopienas konkurences noteikumiem, kurus piemēro elektroenerģijas PSOET lēmumiem. Būtu precīzi jānosaka elektroenerģijas PSOET uzdevumi, un tā darba metodēm būtu jānodrošina efektivitāte, reprezentativitāte un pārskatāmība. Elektroenerģijas PSOET sagatavotie tīkla kodeksi nav paredzēti, lai aizstātu vajadzīgos valstu tīkla kodeksus attiecībā uz jautājumiem, kas nav pārrobežu jautājumi. Tā kā efektīvāku darbu var panākt ar reģionālu pieeju, pārvades sistēmas operatoriem vispārējā sadarbības struktūrā būtu jāizveido reģionālas struktūras, vienlaikus panākot to, ka reģionālā līmenī sasniegtie rezultāti atbilst Kopienas līmeņa tīkla kodeksiem un nesaistošiem 10 gadu tīkla attīstības plāniem. Priekšnosacījums sadarbībai šādās reģionālās struktūrās ir tīkla darbību efektīva nodalīšana no ražošanas un piegādes darbībām. Nepastāvot šādai nodalīšanai, pārvades sistēmas operatoru reģionālā sadarbība var izraisīt pret konkurenci vērstu praksi. |
| --- | --- |

(7)

Lai panāktu elektroenerģijas pārvades tīkla optimālu pārvaldību un lai būtu iespējams tirgot un piegādāt elektroenerģiju pāri robežām Kopienā, būtu jāizveido elektroenerģijas pārvades sistēmas operatoru Eiropas tīkls (“elektroenerģijas PSOET”). Elektroenerģijas PSOET uzdevumi būtu jāveic atbilstoši Kopienas konkurences noteikumiem, kurus piemēro elektroenerģijas PSOET lēmumiem. Būtu precīzi jānosaka elektroenerģijas PSOET uzdevumi, un tā darba metodēm būtu jānodrošina efektivitāte, reprezentativitāte un pārskatāmība. Elektroenerģijas PSOET sagatavotie tīkla kodeksi nav paredzēti, lai aizstātu vajadzīgos valstu tīkla kodeksus attiecībā uz jautājumiem, kas nav pārrobežu jautājumi. Tā kā efektīvāku darbu var panākt ar reģionālu pieeju, pārvades sistēmas operatoriem vispārējā sadarbības struktūrā būtu jāizveido reģionālas struktūras, vienlaikus panākot to, ka reģionālā līmenī sasniegtie rezultāti atbilst Kopienas līmeņa tīkla kodeksiem un nesaistošiem 10 gadu tīkla attīstības plāniem. Priekšnosacījums sadarbībai šādās reģionālās struktūrās ir tīkla darbību efektīva nodalīšana no ražošanas un piegādes darbībām. Nepastāvot šādai nodalīšanai, pārvades sistēmas operatoru reģionālā sadarbība var izraisīt pret konkurenci vērstu praksi.

| (8) | Visi tirgus dalībnieki ir ieinteresēti darbā, ko sagaida no elektroenerģijas PSOET. Tāpēc svarīga ir efektīva apspriešanās, un būtiskai nozīmei vajadzētu būt jau pastāvošajām struktūrām, kas izveidotas nolūkā sekmēt un vienkāršot apspriešanās procesu, piemēram, Elektroenerģijas pārvades koordinācijas apvienībai, valstu regulatoriem vai Aģentūrai. |
| --- | --- |

(8)

Visi tirgus dalībnieki ir ieinteresēti darbā, ko sagaida no elektroenerģijas PSOET. Tāpēc svarīga ir efektīva apspriešanās, un būtiskai nozīmei vajadzētu būt jau pastāvošajām struktūrām, kas izveidotas nolūkā sekmēt un vienkāršot apspriešanās procesu, piemēram, Elektroenerģijas pārvades koordinācijas apvienībai, valstu regulatoriem vai Aģentūrai.

| (9) | Ar šo regulu būtu jāparedz pamatprincipi attiecībā uz tarifikāciju un jaudu piešķiršanu, vienlaikus nodrošinot pamatnostādņu pieņemšanu, kurās ir sīki izstrādāti turpmākie būtiskie principi un metodes, lai ļautu ātri pielāgoties izmaiņām apstākļos. |
| --- | --- |

(9)

Ar šo regulu būtu jāparedz pamatprincipi attiecībā uz tarifikāciju un jaudu piešķiršanu, vienlaikus nodrošinot pamatnostādņu pieņemšanu, kurās ir sīki izstrādāti turpmākie būtiskie principi un metodes, lai ļautu ātri pielāgoties izmaiņām apstākļos.

| (10) | Pārvadot elektroenerģijas pārrobežu plūsmas savos elektrotīklos, rodas izmaksas, par kurām atvērtā, konkurējošā tirgū pārvades sistēmas operatoriem būtu jāsaņem kompensācija no to valsts pārvades sistēmu operatoriem, kurās rodas šīs pārrobežu elektroenerģijas plūsmas, un to sistēmu operatoriem, kurās šīs plūsmas tiek saņemtas. |
| --- | --- |

(10)

Pārvadot elektroenerģijas pārrobežu plūsmas savos elektrotīklos, rodas izmaksas, par kurām atvērtā, konkurējošā tirgū pārvades sistēmas operatoriem būtu jāsaņem kompensācija no to valsts pārvades sistēmu operatoriem, kurās rodas šīs pārrobežu elektroenerģijas plūsmas, un to sistēmu operatoriem, kurās šīs plūsmas tiek saņemtas.

| (11) | Maksājumi un ieņēmumi, ko rada kompensācijas mehānisms starp pārvades sistēmas operatoriem, būtu jāņem vērā, nosakot valstu tīklu tarifus. |
| --- | --- |

(11)

Maksājumi un ieņēmumi, ko rada kompensācijas mehānisms starp pārvades sistēmas operatoriem, būtu jāņem vērā, nosakot valstu tīklu tarifus.

| (12) | Faktiski maksājamās summas par pārrobežu piekļuvi pārvades sistēmai var būtiski atšķirties atkarībā no attiecīgā pārvades sistēmas operatora, kā arī dēļ atšķirībām starp dalībvalstīs piemērojamajām tarifikācijas sistēmām. Tādēļ ir vajadzīgs konkrēts saskaņošanas līmenis, lai izvairītos no tirdzniecības izkropļojumiem. |
| --- | --- |

(12)

Faktiski maksājamās summas par pārrobežu piekļuvi pārvades sistēmai var būtiski atšķirties atkarībā no attiecīgā pārvades sistēmas operatora, kā arī dēļ atšķirībām starp dalībvalstīs piemērojamajām tarifikācijas sistēmām. Tādēļ ir vajadzīgs konkrēts saskaņošanas līmenis, lai izvairītos no tirdzniecības izkropļojumiem.

| (13) | Būtu vajadzīga piemērota ilgtermiņa novietojumsignālu sistēma, kuras pamatā ir princips, ka elektrotīkla piekļuves maksu līmenim jāatspoguļo līdzsvars starp elektroenerģijas ražošanu un patēriņu attiecīgajā reģionā, pamatojoties uz elektrotīkla piekļuves maksu diferenciāciju starp ražotājiem un/vai patērētājiem. |
| --- | --- |

(13)

Būtu vajadzīga piemērota ilgtermiņa novietojumsignālu sistēma, kuras pamatā ir princips, ka elektrotīkla piekļuves maksu līmenim jāatspoguļo līdzsvars starp elektroenerģijas ražošanu un patēriņu attiecīgajā reģionā, pamatojoties uz elektrotīkla piekļuves maksu diferenciāciju starp ražotājiem un/vai patērētājiem.

| (14) | Nebūtu vēlams piemērot ar attālumu saistītos tarifus vai, ja ir atbilstoši novietojumsignāli, īpašu tarifu, kas jāmaksā tikai eksportētājiem vai importētājiem papildus vispārējai maksai par piekļuvi valsts elektrotīklam. |
| --- | --- |

(14)

Nebūtu vēlams piemērot ar attālumu saistītos tarifus vai, ja ir atbilstoši novietojumsignāli, īpašu tarifu, kas jāmaksā tikai eksportētājiem vai importētājiem papildus vispārējai maksai par piekļuvi valsts elektrotīklam.

| (15) | Nosacījums efektīvai konkurencei elektroenerģijas iekšējā tirgū ir nediskriminējoši un pārredzami maksājumi par tīkla lietošanu, tostarp par pārvades sistēmas savienojošo elektrolīniju lietošanu. Šo elektrolīniju pieejamās jaudas būtu jānosaka to maksimālajos līmeņos, kas atbilst tīkla drošas darbības standartiem. |
| --- | --- |

(15)

Nosacījums efektīvai konkurencei elektroenerģijas iekšējā tirgū ir nediskriminējoši un pārredzami maksājumi par tīkla lietošanu, tostarp par pārvades sistēmas savienojošo elektrolīniju lietošanu. Šo elektrolīniju pieejamās jaudas būtu jānosaka to maksimālajos līmeņos, kas atbilst tīkla drošas darbības standartiem.

| (16) | Ir svarīgi izvairīties no konkurences izkropļošanas, kas rodas, dalībvalstu pārvades sistēmas operatoriem lietojot atšķirīgus drošības, darbības un plānošanas standartus. Turklāt būtu jānodrošina pārredzamība tirgus dalībniekiem attiecībā uz pieejamajām pārvades jaudām un drošības, darbības un plānošanas standartiem, kas ietekmē pieejamās pārvades jaudas. |
| --- | --- |

(16)

Ir svarīgi izvairīties no konkurences izkropļošanas, kas rodas, dalībvalstu pārvades sistēmas operatoriem lietojot atšķirīgus drošības, darbības un plānošanas standartus. Turklāt būtu jānodrošina pārredzamība tirgus dalībniekiem attiecībā uz pieejamajām pārvades jaudām un drošības, darbības un plānošanas standartiem, kas ietekmē pieejamās pārvades jaudas.

| (17) | Tirgus novērošana, ko pēdējos gados veic valstu regulatīvās iestādes un Komisija, liecina, ka pašreizējās pārredzamības prasības un noteikumi par piekļuvi infrastruktūrai nav pietiekami. |
| --- | --- |

(17)

Tirgus novērošana, ko pēdējos gados veic valstu regulatīvās iestādes un Komisija, liecina, ka pašreizējās pārredzamības prasības un noteikumi par piekļuvi infrastruktūrai nav pietiekami.

| (18) | Nepieciešama vienlīdzīga piekļuve informācijai par sistēmas fizisko stāvokli, lai visi tirgus dalībnieki varētu novērtēt kopējo pieprasījumu un piedāvājumu un saprast vairumtirdzniecības cenu svārstību pamatojumu. Tas nozīmē precīzāku informāciju par elektroenerģijas ražošanu, piedāvājumu un pieprasījumu, tostarp par prognozēm, tīkla un starpsavienojumu jaudu, plūsmām un remontdarbiem, balansēšanu un rezerves jaudu. |
| --- | --- |

(18)

Nepieciešama vienlīdzīga piekļuve informācijai par sistēmas fizisko stāvokli, lai visi tirgus dalībnieki varētu novērtēt kopējo pieprasījumu un piedāvājumu un saprast vairumtirdzniecības cenu svārstību pamatojumu. Tas nozīmē precīzāku informāciju par elektroenerģijas ražošanu, piedāvājumu un pieprasījumu, tostarp par prognozēm, tīkla un starpsavienojumu jaudu, plūsmām un remontdarbiem, balansēšanu un rezerves jaudu.

| (19) | Lai palielinātu uzticību tirgum, tā dalībniekiem jābūt pārliecinātiem, ka par ļaunprātīgām darbībām var tikt piemērotas sankcijas. Kompetentajām iestādēm būtu jāspēj efektīvi izmeklēt gadījumus, kad situācija tirgū tiek izmantota ļaunprātīgi. Tāpēc kompetentajām iestādēm ir vajadzīga piekļuve datiem, kas sniedz informāciju par piegādes uzņēmumu operatīvajiem lēmumiem. Daudzus svarīgus lēmumus elektroenerģijas tirgū pieņem ražotāji, kuriem šī informācija noteiktu laikposmu būtu jāglabā pieejama kompetentajām iestādēm. Šī prasība nebūtu jāattiecina uz maziem ražotājiem, kas faktiski nespēj radīt tirgus izkropļojumus. |
| --- | --- |

(19)

Lai palielinātu uzticību tirgum, tā dalībniekiem jābūt pārliecinātiem, ka par ļaunprātīgām darbībām var tikt piemērotas sankcijas. Kompetentajām iestādēm būtu jāspēj efektīvi izmeklēt gadījumus, kad situācija tirgū tiek izmantota ļaunprātīgi. Tāpēc kompetentajām iestādēm ir vajadzīga piekļuve datiem, kas sniedz informāciju par piegādes uzņēmumu operatīvajiem lēmumiem. Daudzus svarīgus lēmumus elektroenerģijas tirgū pieņem ražotāji, kuriem šī informācija noteiktu laikposmu būtu jāglabā pieejama kompetentajām iestādēm. Šī prasība nebūtu jāattiecina uz maziem ražotājiem, kas faktiski nespēj radīt tirgus izkropļojumus.

| (20) | Vajadzētu būt noteikumiem par to ieņēmumu izlietojumu, kurus gūst no sastrēgumu pārvaldības procedūrām, ja vien attiecīgā starpsavienojuma īpatnības nepamato atbrīvojumu no šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(20)

Vajadzētu būt noteikumiem par to ieņēmumu izlietojumu, kurus gūst no sastrēgumu pārvaldības procedūrām, ja vien attiecīgā starpsavienojuma īpatnības nepamato atbrīvojumu no šiem noteikumiem.

| (21) | Sastrēgumu problēmu risinājumam būtu jāsniedz pareizi ekonomiskie signāli pārvades sistēmas operatoriem un tirgus dalībniekiem, un tā pamatā vajadzētu būt tirgus mehānismiem. |
| --- | --- |

(21)

Sastrēgumu problēmu risinājumam būtu jāsniedz pareizi ekonomiskie signāli pārvades sistēmas operatoriem un tirgus dalībniekiem, un tā pamatā vajadzētu būt tirgus mehānismiem.

| (22) | Būtu jāveicina ieguldījumi svarīgā jaunā infrastruktūrā, vienlaikus nodrošinot elektroenerģijas iekšējā tirgus efektīvu darbību. Lai līdzstrāvas starpsavienojumi, kuriem piemērots atbrīvojums, pozitīvi ietekmētu konkurenci un piegādes drošumu, projekta plānošanas stadijā būtu jāpārbauda tirgus ieinteresētība un jāpieņem pārslodzes pārvaldības noteikumi. Ja līdzstrāvas starpsavienojumi atrodas vairāk nekā vienas dalībvalsts teritorijā, Aģentūrai būtu jāizskata — kā galējais līdzeklis — atbrīvojuma pieprasījums, lai pilnībā izvērtētu pārrobežu ietekmi un vienkāršotu administratīvās procedūras. Turklāt, tā kā šādiem lieliem atbrīvotiem infrastruktūras projektiem ir īpašs riska profils, uzņēmumiem, kuriem ir piegādes un ražošanas intereses, vajadzētu būt iespējai attiecībā uz konkrētajiem projektiem izmantot pagaidu atkāpi no pilnīgas nodalīšanas noteikumiem. |
| --- | --- |

(22)

Būtu jāveicina ieguldījumi svarīgā jaunā infrastruktūrā, vienlaikus nodrošinot elektroenerģijas iekšējā tirgus efektīvu darbību. Lai līdzstrāvas starpsavienojumi, kuriem piemērots atbrīvojums, pozitīvi ietekmētu konkurenci un piegādes drošumu, projekta plānošanas stadijā būtu jāpārbauda tirgus ieinteresētība un jāpieņem pārslodzes pārvaldības noteikumi. Ja līdzstrāvas starpsavienojumi atrodas vairāk nekā vienas dalībvalsts teritorijā, Aģentūrai būtu jāizskata — kā galējais līdzeklis — atbrīvojuma pieprasījums, lai pilnībā izvērtētu pārrobežu ietekmi un vienkāršotu administratīvās procedūras. Turklāt, tā kā šādiem lieliem atbrīvotiem infrastruktūras projektiem ir īpašs riska profils, uzņēmumiem, kuriem ir piegādes un ražošanas intereses, vajadzētu būt iespējai attiecībā uz konkrētajiem projektiem izmantot pagaidu atkāpi no pilnīgas nodalīšanas noteikumiem.

| (23) | Lai nodrošinātu elektroenerģijas iekšējā tirgus sekmīgu darbību, būtu jāparedz procedūras, kas ļauj Komisijai pieņemt lēmumus un pamatnostādnes attiecībā uz, inter alia, tarifikāciju un jaudu piešķiršanu, vajadzības gadījumā vienlaikus nodrošinot dalībvalstu regulatīvo iestāžu iesaistīšanu šajā procesā, izmantojot to Eiropas asociāciju. Regulatīvajām iestādēm kopā ar citām attiecīgajām dalībvalstu iestādēm ir liela nozīme iekšējā elektroenerģijas iekšējā tirgus pareizā darbībā. |
| --- | --- |

(23)

Lai nodrošinātu elektroenerģijas iekšējā tirgus sekmīgu darbību, būtu jāparedz procedūras, kas ļauj Komisijai pieņemt lēmumus un pamatnostādnes attiecībā uz, inter alia, tarifikāciju un jaudu piešķiršanu, vajadzības gadījumā vienlaikus nodrošinot dalībvalstu regulatīvo iestāžu iesaistīšanu šajā procesā, izmantojot to Eiropas asociāciju. Regulatīvajām iestādēm kopā ar citām attiecīgajām dalībvalstu iestādēm ir liela nozīme iekšējā elektroenerģijas iekšējā tirgus pareizā darbībā.

| (24) | Valstu regulatīvajām iestādēm būtu jānodrošina atbilstība šīs regulas noteikumiem un saskaņā ar to pieņemtajām pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(24)

Valstu regulatīvajām iestādēm būtu jānodrošina atbilstība šīs regulas noteikumiem un saskaņā ar to pieņemtajām pamatnostādnēm.

| (25) | Dalībvalstīm un valstu kompetentajām iestādēm attiecīgā informācija būtu jāiesniedz Komisijai. Komisijai šāda informācija būtu jāapstrādā konfidenciāli. Komisijai būtu jāvar vajadzības gadījumā pieprasīt būtisko informāciju tieši no attiecīgajiem uzņēmumiem ar noteikumu, ka tiek informētas valstu kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

(25)

Dalībvalstīm un valstu kompetentajām iestādēm attiecīgā informācija būtu jāiesniedz Komisijai. Komisijai šāda informācija būtu jāapstrādā konfidenciāli. Komisijai būtu jāvar vajadzības gadījumā pieprasīt būtisko informāciju tieši no attiecīgajiem uzņēmumiem ar noteikumu, ka tiek informētas valstu kompetentās iestādes.

| (26) | Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un jānodrošina to īstenošana. Šīm sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un preventīvām. |
| --- | --- |

(26)

Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un jānodrošina to īstenošana. Šīm sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un preventīvām.

| (27) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7). |
| --- | --- |

(27)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7).

| (28) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro sagatavot vai pieņemt pamatnostādnes, kas vajadzīgas, lai panāktu minimālo saskaņotības pakāpi šīs regulas mērķa sasniegšanai. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(28)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro sagatavot vai pieņemt pamatnostādnes, kas vajadzīgas, lai panāktu minimālo saskaņotības pakāpi šīs regulas mērķa sasniegšanai. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (29) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi — proti, izveidot saskaņotu sistēmu elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībai — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi — proti, izveidot saskaņotu sistēmu elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībai — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (30) | Ņemot vērā to, kādus grozījumus pašlaik izdara Regulā (EK) Nr. 1228/2003, skaidrības un racionalizācijas labad ir vēlams attiecīgos noteikumus pārstrādāt, tos visus apvienojot vienā jaunas regulas tekstā, |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā to, kādus grozījumus pašlaik izdara Regulā (EK) Nr. 1228/2003, skaidrības un racionalizācijas labad ir vēlams attiecīgos noteikumus pārstrādāt, tos visus apvienojot vienā jaunas regulas tekstā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Šīs regulas mērķis ir:

| a) | paredzēt taisnīgus noteikumus elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībai, tādējādi veicinot konkurenci elektroenerģijas iekšējā tirgū un ņemot vērā valstu un reģionālo tirgu īpašās iezīmes. Tas būs saistīts ar kompensācijas mehānisma izveidi pārrobežu elektroenerģijas plūsmām un saskaņotu principu noteikšanu maksai par elektroenerģijas pārrobežu pārvadi, kā arī starpsavienojumiem pieejamās jaudas piešķiršanu valstu pārvades sistēmām; |
| --- | --- |

a)

paredzēt taisnīgus noteikumus elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībai, tādējādi veicinot konkurenci elektroenerģijas iekšējā tirgū un ņemot vērā valstu un reģionālo tirgu īpašās iezīmes. Tas būs saistīts ar kompensācijas mehānisma izveidi pārrobežu elektroenerģijas plūsmām un saskaņotu principu noteikšanu maksai par elektroenerģijas pārrobežu pārvadi, kā arī starpsavienojumiem pieejamās jaudas piešķiršanu valstu pārvades sistēmām;

| b) | veicināt labi funkcionējoša un pārskatāma vairumtirdzniecības tirgus veidošanos, kam raksturīga augsta elektroenerģijas piegādes drošuma pakāpe. Ar to paredz mehānismus, lai saskaņotu noteikumus elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībai. |
| --- | --- |

b)

veicināt labi funkcionējoša un pārskatāma vairumtirdzniecības tirgus veidošanos, kam raksturīga augsta elektroenerģijas piegādes drošuma pakāpe. Ar to paredz mehānismus, lai saskaņotu noteikumus elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībai.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā piemēro definīcijas, kas paredzētas 2. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/.../EK (... gada ...) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (6), izņemot “starpsavienojuma” definīciju, kuru aizstāj ar šādu definīciju:

“starpsavienojums” ir pārvades līnija, kas šķērso vai plešas pāri robežai starp dalībvalstīm un kas savieno dalībvalstu pārvades sistēmas.

2.   Piemēro šādas definīcijas:

| a) | “regulatīvās iestādes” ir Direktīvas 2009/.../EK 34. panta 1. punktā minētās regulatīvās iestādes; |
| --- | --- |

a)

“regulatīvās iestādes” ir Direktīvas 2009/.../EK 34. panta 1. punktā minētās regulatīvās iestādes;

| b) | “pārrobežu elektroenerģijas plūsma” ir fiziska elektroenerģijas plūsma dalībvalsts pārvades tīklā, ko izraisa ārpus minētās dalībvalsts esošu ražotāju un/vai patērētāju darbības ietekme uz šīs valsts pārvades tīklu. Ja divu vai vairāku dalībvalstu pārvades tīkli pilnībā vai daļēji veido daļu no vienota kontroles bloka, tad tikai 13. pantā minētā kompensācijas mehānisma starp pārvades sistēmas operatoriem nolūkā kontroles bloku kā vienu veselu uzskata par tādu, kas veido daļu no vienas konkrētās dalībvalsts pārvades tīkliem, lai izvairītos no elektroenerģijas plūsmām kontroles blokos, kuras uzskatāmas par pārrobežu elektroenerģijas plūsmām un rada iemeslu izmaksāt kompensācijas atbilstoši 13. pantam. Attiecīgo dalībvalstu regulatīvās iestādes var izlemt, kurā no konkrētajām dalībvalstīm šis kontroles bloks kā viens vesels ir uzskatāms par tādu, kas veido daļu; |
| --- | --- |

b)

“pārrobežu elektroenerģijas plūsma” ir fiziska elektroenerģijas plūsma dalībvalsts pārvades tīklā, ko izraisa ārpus minētās dalībvalsts esošu ražotāju un/vai patērētāju darbības ietekme uz šīs valsts pārvades tīklu. Ja divu vai vairāku dalībvalstu pārvades tīkli pilnībā vai daļēji veido daļu no vienota kontroles bloka, tad tikai 13. pantā minētā kompensācijas mehānisma starp pārvades sistēmas operatoriem nolūkā kontroles bloku kā vienu veselu uzskata par tādu, kas veido daļu no vienas konkrētās dalībvalsts pārvades tīkliem, lai izvairītos no elektroenerģijas plūsmām kontroles blokos, kuras uzskatāmas par pārrobežu elektroenerģijas plūsmām un rada iemeslu izmaksāt kompensācijas atbilstoši 13. pantam. Attiecīgo dalībvalstu regulatīvās iestādes var izlemt, kurā no konkrētajām dalībvalstīm šis kontroles bloks kā viens vesels ir uzskatāms par tādu, kas veido daļu;

| c) | “sastrēgums” ir situācija, kad starpsavienojums, kas savieno valsts(-u) pārvades tīklus, nevar pārvadīt visas fiziskās elektroenerģijas plūsmas, kas rodas tirgus dalībnieku pieprasītās starptautiskās tirdzniecības rezultātā, jo nepietiek jaudas attiecīgajos starpsavienojumos un/vai valsts pārvades sistēmās; |
| --- | --- |

c)

“sastrēgums” ir situācija, kad starpsavienojums, kas savieno valsts(-u) pārvades tīklus, nevar pārvadīt visas fiziskās elektroenerģijas plūsmas, kas rodas tirgus dalībnieku pieprasītās starptautiskās tirdzniecības rezultātā, jo nepietiek jaudas attiecīgajos starpsavienojumos un/vai valsts pārvades sistēmās;

| d) | “deklarētais eksports” ir elektroenerģijas nosūtīšana vienā dalībvalstī, pamatojoties uz līguma pamatnoteikumiem par to, ka vienlaicīga atbilstoša elektroenerģijas saņemšana (deklarētais imports) notiks citā dalībvalstī vai trešā valstī; |
| --- | --- |

d)

“deklarētais eksports” ir elektroenerģijas nosūtīšana vienā dalībvalstī, pamatojoties uz līguma pamatnoteikumiem par to, ka vienlaicīga atbilstoša elektroenerģijas saņemšana (deklarētais imports) notiks citā dalībvalstī vai trešā valstī;

| e) | “deklarētais tranzīts” ir gadījums, kad notiek elektroenerģijas deklarētais eksports un kad darījumā norādītais ceļš ved caur valsti, kurā nenotiek ne elektroenerģijas nosūtīšana, ne arī vienlaicīga atbilstoša tās saņemšana; |
| --- | --- |

e)

“deklarētais tranzīts” ir gadījums, kad notiek elektroenerģijas deklarētais eksports un kad darījumā norādītais ceļš ved caur valsti, kurā nenotiek ne elektroenerģijas nosūtīšana, ne arī vienlaicīga atbilstoša tās saņemšana;

| f) | “deklarētais imports” ir elektroenerģijas saņemšana dalībvalstī vai trešā valstī vienlaicīgi ar elektroenerģijas nosūtīšanu (deklarēto eksportu) citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

f)

“deklarētais imports” ir elektroenerģijas saņemšana dalībvalstī vai trešā valstī vienlaicīgi ar elektroenerģijas nosūtīšanu (deklarēto eksportu) citā dalībvalstī;

| g) | “jauns starpsavienojums” ir starpsavienojums, kas nav pabeigts līdz ... (8). |
| --- | --- |

g)

“jauns starpsavienojums” ir starpsavienojums, kas nav pabeigts līdz ... (8).

3. pants

Pārvades sistēmas operatoru sertifikācija

1.   Komisija tūlīt pēc tā saņemšanas pārbauda ikvienu paziņojumu attiecībā uz lēmumu par pārvades sistēmas operatora sertifikāciju, kā paredzēts Direktīvas 2009/.../EK 10. panta 6. punktā. Divos mēnešos pēc šāda paziņojuma saņemšanas dienas Komisija attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei sniedz savu atzinumu par tā atbilstību Direktīvas 2009/.../EK 10. panta 2. punktam vai 11. pantam un 9. pantam.

Gatavojot pirmajā daļā minēto atzinumu, Komisija var lūgt Aģentūru sniegt atzinumu par valsts regulatīvās iestādes lēmumu. Šādā gadījumā pirmajā daļā minēto divu mēnešu termiņu pagarina vēl par diviem mēnešiem.

Ja Komisija pirmajā un otrajā daļā minētajā termiņā nav sniegusi atzinumu, uzskata, ka tai nav iebildumu pret regulatīvās iestādes lēmumu.

2.   Saņēmusi Komisijas atzinumu, valsts regulatīvā iestāde divos mēnešos pieņem galīgo lēmumu par pārvades sistēmas operatora sertifikāciju, pilnībā ņemot vērā minēto atzinumu. Regulatīvās iestādes lēmumu un Komisijas atzinumu publicē kopā.

3.   Jebkurā procedūras brīdī regulatīvās iestādes un/vai Komisija var lūgt, lai pārvades sistēmas operators un/vai uzņēmums, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām, sniedz visu informāciju, kas tām nepieciešama šajā pantā paredzēto uzdevumu veikšanai.

4.   Regulatīvās iestādes un Komisija ievēro konfidencialitāti attiecībā uz komerciāli jutīgu informāciju.

5.   Komisija var pieņemt pamatnostādnes, kurās sīki izklāsta šā panta 1. un 2. punkta īstenošanai piemērojamo procedūru. Šos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 23. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

6.   Ja Komisija ir saņēmusi paziņojumu par pārvades sistēmas operatora sertifikāciju, kā paredzēts Direktīvas 2009/.../EK 9. panta 10. punktā, Komisija pieņem lēmumu par sertifikāciju. Regulatīvā iestāde izpilda Komisijas lēmumu.

4. pants

Elektroenerģijas pārvades sistēmas operatoru Eiropas tīkls

Visi pārvades sistēmas operatori sadarbojas Kopienas līmenī, izmantojot elektroenerģijas PSOET, lai veicinātu elektroenerģijas iekšējā tirgus izveides pabeigšanu un panāktu Eiropas elektroenerģijas pārvades tīkla optimālu pārvaldību un tehnisko attīstību.

5. pants

Elektroenerģijas PSOET izveide

1.   Līdz ... (9) elektroenerģijas pārvades sistēmas operatori iesniedz Komisijai un Aģentūrai izveidojamā elektroenerģijas PSOET statūtu projektu, locekļu sarakstu un reglamenta projektu, tostarp reglamenta noteikumus par apspriešanos ar citiem interesentiem.

2.   Aģentūra pēc apspriešanās ar organizācijām, kas pārstāv visus interesentus, divos mēnešos pēc to saņemšanas dienas sniedz Komisijai atzinumu par statūtu projektu, locekļu sarakstu un reglamenta projektu.

3.   Komisija sniedz atzinumu par statūtu projektu, locekļu sarakstu un reglamenta projektu trīs mēnešos pēc Aģentūras atzinuma saņemšanas dienas.

4.   Trīs mēnešos pēc Komisijas atzinuma saņemšanas dienas pārvades sistēmas operatori izveido elektroenerģijas PSOET, kā arī pieņem un publicē tā statūtus un reglamentu.

6. pants

Tīkla kodeksu izveide

1.   Komisija pēc apspriešanās ar Aģentūru, elektroenerģijas PSOET un citiem attiecīgajiem interesentiem sagatavo gada prioritāšu sarakstu, norādot 8. panta 6. punktā minētās jomas, kas iekļaujamas tīkla kodeksu izstrādē.

2.   Komisija var prasīt, lai Aģentūra pieņemamā termiņā, kas nepārsniedz sešus mēnešus, iesniedz nesaistošu galveno pamatnostādņu projektu, kurā saskaņā ar 8. panta 7. punktu paredzēti skaidri un objektīvi izstrādes principi tīkla kodeksiem, kas attiecas uz prioritāšu sarakstā noteiktajām jomām. Ar katru nesaistošās galvenās pamatnostādnes projektu sekmē nediskriminējošu, lietderīgu konkurenci un tirgus efektīvu darbību. Pēc Aģentūras pamatota pieprasījuma Komisija var minēto termiņu pagarināt.

3.   Aģentūra vismaz divus mēnešus atklāti un pārskatāmi apspriežas ar elektroenerģijas PSOET un citiem attiecīgajiem interesentiem par nesaistošās galvenās pamatnostādnes projektu.

4.   Ja Komisija uzskata, ka nesaistošās galvenās pamatnostādnes projekts nesekmē nediskriminējošu, lietderīgu konkurenci un tirgus efektīvu darbību, tā var lūgt Aģentūru pieņemamā termiņā pārskatīt nesaistošās galvenās pamatnostādnes projektu un atkārtoti iesniegt to Komisijai.

5.   Ja Aģentūra neiesniedz vai atkārtoti neiesniedz nesaistošās galvenās pamatnostādnes projektu termiņā, ko Komisija noteikusi saskaņā ar 2. vai 4. punktu, tad Komisija izstrādā attiecīgo nesaistošo galveno pamatnostādni.

6.   Komisija prasa, lai elektroenerģijas PSOET pieņemamā termiņā, kas nepārsniedz 12 mēnešus, iesniedz Aģentūrai tīkla kodeksu, kurā ievērota attiecīgā nesaistošā galvenā pamatnostādne.

7.   Trīs mēnešos pēc tīkla kodeksa saņemšanas dienas, kuru laikā Aģentūra var oficiāli apspriesties ar attiecīgajiem interesentiem, tā sniedz gāzes PSOET pamatotu atzinumu par tīkla kodeksu.

8.   Elektroenerģijas PSOET var grozīt tīkla kodeksu, ņemot vērā Aģentūras atzinumu, un atkārtoti iesniegt to Aģentūrai.

9.   Ja Aģentūra ir pārliecināta, ka tīkla kodeksā pilnībā ievērotas attiecīgās nesaistošās galvenās pamatnostādnes, tā iesniedz Komisijai tīkla kodeksu un iesaka to pieņemt.

10.   Ja elektroenerģijas PSOET nav izstrādājis tīkla kodeksu termiņā, ko Komisija noteikusi saskaņā ar 6. punktu, tad Komisija var prasīt, lai Aģentūra sagatavo tīkla kodeksa projektu, pamatojoties uz attiecīgo nesaistošo galveno pamatnostādni. Aģentūra, izstrādājot tīkla kodeksa projektu saskaņā ar šo punktu, var sākt turpmākas apspriedes. Aģentūra iesniedz Komisijai tīkla kodeksa projektu, kas sagatavots saskaņā ar šo punktu, un iesaka to pieņemt.

11.   Ja elektroenerģijas PSOET nav izstrādājis tīkla kodeksu vai ja Aģentūra nav izstrādājusi tīkla kodeksa projektu, kā minēts šā panta 10. punktā, Komisija var pēc savas iniciatīvas vai pēc Aģentūras ierosinājuma saskaņā ar šā panta 9. punktu pieņemt vienu vai vairākus tīkla kodeksus 8. panta 6. punktā uzskaitītajās jomās.

Ja Komisija pēc savas iniciatīvas ierosina pieņemt tīkla kodeksu, tā vismaz divus mēnešus var par kodeksa projektu apspriesties ar Aģentūru, elektroenerģijas PSOET un visiem attiecīgajiem interesentiem.

Šos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 23. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

12.   Šis pants neskar Komisijas tiesības pieņemt un grozīt pamatnostādnes atbilstoši 18. pantam.

7. pants

Grozījumi tīkla kodeksos

1.   Grozījumus saskaņā ar 7. pantu pieņemtajos tīkla kodeksos Aģentūrai var ierosināt personas, kas varētu būt ieinteresētas attiecīgajā tīkla kodeksā, tostarp elektroenerģijas PSOET, pārvades sistēmas operatori, sistēmas lietotāji un patērētāji. Aģentūra var ierosināt grozījumus arī pēc savas iniciatīvas.

2.   Aģentūra savā reglamentā nosaka iedarbīgas procedūras grozījumu projektu izvērtēšanai un ciešām apspriedēm (tostarp ar elektroenerģijas PSOET un sistēmas lietotājiem) par tiem. Pēc šā procesa pabeigšanas Aģentūra var iesniegt pamatotus grozījumu priekšlikumus Komisijai, tajos norādot, kā šie ierosinājumi atbilst 6. panta 2. punktā minētajiem tīkla kodeksu mērķiem.

3.   Komisija, ņemot vērā Aģentūras priekšlikumus, var pieņemt grozījumus jebkurā tīkla kodeksā, kas pieņemts saskaņā ar 6. pantu. Šos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 23. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

4.   Ierosināto grozījumu izskatīšana saskaņā ar 23. panta 2. punktā izklāstīto procedūru attiecas vienīgi uz aspektiem, kas saistīti ar šiem ierosinātajiem grozījumiem. Šie grozījumi neskar citus grozījumus, ko Komisija varētu ierosināt.

8. pants

Elektroenerģijas PSOET uzdevumi

1.   Elektroenerģijas PSOET pēc Komisijas pieprasījuma saskaņā ar 6. panta 6. punktu izstrādā tīkla kodeksu šā panta 6. punktā minētajām jomām.

2.   Elektroenerģijas PSOET var izstrādāt tīkla kodeksus 6. punktā minētajām jomām, ja šie kodeksi nav saistīti ar jomām, uz kurām attiecas Komisijas pieprasījums. Šos tīkla kodeksus iesniedz Aģentūrai atzinuma sniegšanai.

3.   Elektroenerģijas PSOET pieņem:

| a) | tīkla kopīgas vadīšanas instrumentus, tostarp parastu negadījumu klasifikācijas skalu, un pētniecības plānus; |
| --- | --- |

a)

tīkla kopīgas vadīšanas instrumentus, tostarp parastu negadījumu klasifikācijas skalu, un pētniecības plānus;

| b) | katru otro gadu — nesaistošu Kopienas 10 gadu tīkla attīstības plānu (“tīkla attīstības plāns”), tostarp Eiropas ražošanas pietiekamības prognozi; |
| --- | --- |

b)

katru otro gadu — nesaistošu Kopienas 10 gadu tīkla attīstības plānu (“tīkla attīstības plāns”), tostarp Eiropas ražošanas pietiekamības prognozi;

| c) | gada darba programmu; |
| --- | --- |

c)

gada darba programmu;

| d) | gada pārskatu; |
| --- | --- |

d)

gada pārskatu;

| e) | ikgadējās ziemas un vasaras ražošanas pietiekamības prognozes. |
| --- | --- |

e)

ikgadējās ziemas un vasaras ražošanas pietiekamības prognozes.

4.   Šā panta 3. punkta b) apakšpunktā minētā Eiropas ražošanas pietiekamības prognoze aptver vispārēju elektroenerģijas sistēmas pietiekamību piegādāt elektroenerģiju atbilstīgi pašreizējam un prognozētajam pieprasījumam nākamajiem pieciem gadiem un laikposmam no pieciem līdz 15 gadiem no minētās prognozes dienas. Eiropas ražošanas pietiekamības prognozes pamatā ir valstu ražošanas pietiekamības prognozes, ko sagatavo katrs atsevišķs pārvades sistēmas operators.

5.   Šā panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajā gada darba programmā ietver attiecīgajā gadā izstrādājamo tīkla kodeksu sarakstu un aprakstu, tīkla vadīšanas koordinēšanas plānu, kā arī pētniecības un attīstības pasākumus, norādot orientējošu grafiku.

6.   Šā panta 1. un 2. punktā minētie tīkla kodeksi, vajadzības gadījumā ņemot vērā reģionālas īpatnības, aptver šādas jomas:

| a) | tīkla drošības un uzticamības noteikumi, tostarp tehniskās pārvades rezerves jaudas un tīkla darbības drošība; |
| --- | --- |

a)

tīkla drošības un uzticamības noteikumi, tostarp tehniskās pārvades rezerves jaudas un tīkla darbības drošība;

| b) | tīkla pieslēguma un piekļuves noteikumi; |
| --- | --- |

b)

tīkla pieslēguma un piekļuves noteikumi;

| c) | trešo personu piekļuves noteikumi; |
| --- | --- |

c)

trešo personu piekļuves noteikumi;

| d) | datu apmaiņas un līguma izpildes noteikumi; |
| --- | --- |

d)

datu apmaiņas un līguma izpildes noteikumi;

| e) | savstarpējas savietojamības noteikumi; |
| --- | --- |

e)

savstarpējas savietojamības noteikumi;

| f) | operatīvās procedūras ārkārtas situācijās; |
| --- | --- |

f)

operatīvās procedūras ārkārtas situācijās;

| g) | jaudas piešķiršanas un pārslodzes pārvaldības (sastrēgumu pārvaldības) noteikumi; |
| --- | --- |

g)

jaudas piešķiršanas un pārslodzes pārvaldības (sastrēgumu pārvaldības) noteikumi;

| h) | tirdzniecības noteikumi, kas attiecas uz tehnisku un praktisku nodrošinājumu tīkla piekļuvei un uz sistēmas balansēšanu; |
| --- | --- |

h)

tirdzniecības noteikumi, kas attiecas uz tehnisku un praktisku nodrošinājumu tīkla piekļuvei un uz sistēmas balansēšanu;

| i) | pārskatāmības noteikumi; |
| --- | --- |

i)

pārskatāmības noteikumi;

| j) | balansēšanas noteikumi, tostarp ar tīklu saistīti rezerves jaudas noteikumi; |
| --- | --- |

j)

balansēšanas noteikumi, tostarp ar tīklu saistīti rezerves jaudas noteikumi;

| k) | noteikumi par saskaņotām pārvades tarifu struktūrām, tostarp par novietojumsignāliem, un kompensācijas noteikumi starp pārvades sistēmas operatoriem; un |
| --- | --- |

k)

noteikumi par saskaņotām pārvades tarifu struktūrām, tostarp par novietojumsignāliem, un kompensācijas noteikumi starp pārvades sistēmas operatoriem; un

| l) | energoefektivitāte elektroenerģijas tīklos. |
| --- | --- |

l)

energoefektivitāte elektroenerģijas tīklos.

7.   Tīkla kodeksus izstrādā vienīgi par pārrobežu tīkla aspektiem, un tie neskar dalībvalstu tiesības izveidot valstu kodeksus par aspektiem, kas nav pārrobežu aspekti.

8.   Elektroenerģijas PSOET pārrauga un izvērtē to, kā īsteno tīkla kodeksus un pamatnostādnes, ko Komisija ir pieņēmusi saskaņā ar 6. panta 11. punktu, kā arī to ietekmi uz to piemērojamo noteikumu saskaņošanu, kuru mērķis ir veicināt tirgus integrāciju. Elektroenerģijas PSOET par konstatēto ziņo Aģentūrai, un izvērtējuma rezultātus ietver šā panta 3. punkta d) apakšpunktā minētajā gada pārskatā.

9.   Elektroenerģijas PSOET dara pieejamu visu informāciju, ko Aģentūra lūdz, lai veiktu savus uzdevumus saskaņā ar 9. panta 1. punktu.

10.   Katru otro gadu elektroenerģijas PSOET pieņem un publicē tīkla attīstības plānu. Šajā attīstības plānā ietver integrēta tīkla modelēšanu, scenāriju izstrādi, Eiropas ražošanas pietiekamības prognozi un sistēmas elastības vērtējumu.

Tīkla attīstības plānā jo īpaši:

| a) | ņem vērā valstu ieguldījumu plānus, 12. panta 1. punktā minētos reģionālos ieguldījumu plānus un, attiecīgajā gadījumā, pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem saskaņā ar Lēmumu Nr. 1364/2006/EK (10); |
| --- | --- |

a)

ņem vērā valstu ieguldījumu plānus, 12. panta 1. punktā minētos reģionālos ieguldījumu plānus un, attiecīgajā gadījumā, pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem saskaņā ar Lēmumu Nr. 1364/2006/EK (10);

| b) | attiecībā uz pārrobežu starpsavienojumiem ņem vērā sistēmas lietotāju attiecīgās vajadzības un iekļauj ieguldītāju ilgtermiņa saistības, kā minēts Direktīvas 2009/.../EK 8., 13. un 22. punktā; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz pārrobežu starpsavienojumiem ņem vērā sistēmas lietotāju attiecīgās vajadzības un iekļauj ieguldītāju ilgtermiņa saistības, kā minēts Direktīvas 2009/.../EK 8., 13. un 22. punktā;

| c) | nosaka vajadzības veikt ieguldījumus, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu jaudu. |
| --- | --- |

c)

nosaka vajadzības veikt ieguldījumus, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu jaudu.

11.   Pēc Komisijas pieprasījuma elektroenerģijas PSOET dara Komisijai zināmus savus apsvērumus par pamatnostādņu pieņemšanu, kā paredzēts 18. pantā.

9. pants

Aģentūras veiktā pārraudzība

1.   Aģentūra pārrauga, kā elektroenerģijas PSOET veic 8. panta 1., 2. un 3. punktā minētos uzdevumus, un sniedz Komisijai ziņojumu.

Aģentūra pārrauga, kā elektroenerģijas PSOET īsteno tīkla kodeksus, kas izstrādāti saskaņā ar 8. panta 2. punktu, un tīkla kodeksus, kas izstrādāti saskaņā ar 6. panta 1. līdz 10. punktu, bet kurus Komisija nav pieņēmusi saskaņā ar 6. panta 11. punktu. Aģentūra iesniedz Komisijai pamatotu atzinumu, kurā norāda, kādēļ elektroenerģijas PSOET nav īstenojis šos tīkla kodeksus.

Aģentūra pārrauga un izvērtē, kā īsteno tīkla kodeksus un pamatnostādnes, ko Komisija ir pieņēmusi saskaņā ar 6. panta 11. punktu, un kā tie iespaido piemērojamo noteikumu saskaņošanu, lai veicinātu tirgus integrāciju, kā arī lai izvairītos no diskriminācijas, sekmētu lietderīgu konkurenci, tirgus efektīvu darbību, un sniedz par to ziņojumu Komisijai.

2.   Elektroenerģijas PSOET iesniedz Aģentūrai tīkla attīstības plāna projektu un gada darba programmas projektu, tostarp informāciju par apspriedēm, lai saņemtu Aģentūras atzinumu.

Divos mēnešos pēc saņemšanas dienas Aģentūra sniedz elektroenerģijas PSOET un Komisijai pienācīgi pamatotu atzinumu un ieteikumus, ja tā uzskata, ka elektroenerģijas PSOET iesniegtais gada darba programmas projekts vai tīkla attīstības plāna projekts neveicina diskriminācijas novēršanu, lietderīgu konkurenci, tirgus efektīvu darbību vai trešo personu piekļuvei pietiekamu pārrobežu starpsavienojuma līmeni.

10. pants

Apspriešanās

1.   Izstrādājot tīkla kodeksus, tīkla attīstības plāna projektu un gada darba programmu, kā minēts 8. panta 1., 2. un 3. punktā, elektroenerģijas PSOET saskaņā ar 5. panta 1. punktā minēto reglamentu organizē plašu, savlaicīgu, atklātu un pārskatāmu apspriešanās procesu ar visiem attiecīgajiem tirgus dalībniekiem, un jo īpaši ar organizācijām, kas pārstāv interesentus. Šī apspriešanās aptver arī valstu regulatīvās iestādes un citas valsts iestādes, piegādes un ražošanas uzņēmumus, lietotājus, sistēmas lietotājus, sadales sistēmas operatorus, tostarp attiecīgās nozares apvienības, tehniskas struktūras un interesentu grupas. Tās mērķis ir lēmumu pieņemšanas procesā apzināt visu attiecīgo pušu apsvērumus un priekšlikumus.

2.   Publisko visus dokumentus un sanāksmju protokolus, kas saistīti ar 1. punktā minētajām apspriedēm.

3.   Pirms gada darba programmas un tīkla kodeksu, kā minēts 8. panta 1., 2. un 3. punktā, pieņemšanas elektroenerģijas PSOET norāda, kā ir ņemti vērā apspriešanās gaitā izteiktie apsvērumi. Ja kādi apsvērumi nav ņemti vērā, elektroenerģijas PSOET norāda pamatojumu.

11. pants

Izmaksas

Izmaksas, kas saistītas ar 4. līdz 12. pantā minētajām elektroenerģijas PSOET darbībām, sedz pārvades sistēmas operatori, un tās iekļauj tarifu aprēķinos. Regulatīvās iestādes apstiprina šīs izmaksas vienīgi tad, ja tās ir pieņemamas un samērīgas.

12. pants

Pārvades sistēmas operatoru reģionālā sadarbība

1.   Pārvades sistēmas operatori izveido reģionālo sadarbību elektroenerģijas PSOET ietvaros, lai sekmētu 8. panta 1., 2. un 3. punktā minētās darbības. Tie jo īpaši ik pēc diviem gadiem publicē reģionālo ieguldījumu plānu un var pieņemt ieguldījumu lēmumus, pamatojoties uz šo reģionālo ieguldījumu plānu.

2.   Pārvades sistēmas operatori sekmē pasākumus, kas nodrošina tīkla optimālu pārvaldību, un veicina enerģijas biržu attīstību, pārrobežu jaudas piešķiršanu ar nediskriminējošiem, uz tirgu vērstiem risinājumiem, pienācīgu uzmanību veltot ieguvumiem no netiešām izsolēm, lai gūtu īstermiņa piešķīrumus, un balansēšanas un rezerves jaudu mehānismu integrāciju.

3.   Komisija, ņemot vērā pastāvošās reģionālās sadarbības struktūras, var noteikt katras reģionālās sadarbības struktūras ģeogrāfisko teritoriju. Katra dalībvalsts drīkst veicināt sadarbību vairāk nekā vienā ģeogrāfiskajā teritorijā. Šo pirmajā teikumā minēto pasākumu, kas paredzēts, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, papildinot to, pieņem saskaņā ar 23. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

Šajā nolūkā Komisija var apspriesties ar elektroenerģijas PSOET un Aģentūru.

13. pants

Kompensācijas mehānisms starp pārvades sistēmas operatoriem

1.   Pārvades sistēmas operatori saņem kompensāciju par izmaksām, kas radušās, pārvadot pārrobežu elektroenerģijas plūsmas pa to tīkliem.

2.   Šā panta 1. punktā minēto kompensāciju izmaksā to valsts pārvades sistēmu operatori, kurās rodas pārrobežu plūsmas, un to sistēmu operatori, kurās šīs plūsmas tiek saņemtas.

3.   Kompensāciju maksā regulāri par noteiktu pagājušu laika periodu. Vajadzības gadījumā kompensāciju koriģē ex post, lai tā atbilstu faktiskajām izmaksām.

Pirmo laika periodu, par kuru maksā kompensāciju, nosaka 18. pantā minētajās pamatnostādnēs.

4.   Saskaņā ar 23. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija lemj par izmaksājamo kompensācijas maksājumu apjomiem.

5.   Pārvadīto pārrobežu elektroenerģijas plūsmu apjomu un tādu pārrobežu elektroenerģijas plūsmu apjomu, kas apzīmētas kā radušās un/vai saņemtas valsts pārvades sistēmās, nosaka, pamatojoties uz elektroenerģijas fiziskajām plūsmām, kas faktiski izmērītas konkrētajā laika periodā.

6.   Izmaksas, kas radušās pārrobežu elektroenerģijas plūsmu pārvadīšanas rezultātā, nosaka, pamatojoties uz progresīvām ilgtermiņa vidējām pieaugošajām izmaksām, ņemot vērā zudumus, ieguldījumus jaunā infrastruktūrā un attiecīgu esošās infrastruktūras izmaksu proporciju, ciktāl infrastruktūru lieto elektroenerģijas pārrobežu plūsmu pārvadei, jo īpaši ņemot vērā vajadzību garantēt piegādes drošumu. Nosakot radušās izmaksas, lieto atzītas standarta izmaksu aprēķināšanas metodes. Peļņu, ko tīkls gūst, pārvadot pārrobežu elektroenerģijas plūsmas, ņem vērā, lai samazinātu saņemto kompensāciju.

14. pants

Maksas par piekļuvi tīkliem

1.   Maksas, kuras tīklu operatori iekasē par piekļuvi tīkliem, ir pārskatāmas, un tajās ņem vērā vajadzību pēc tīkla drošības un atspoguļo radušās faktiskās izmaksas, ciktāl tās atbilst efektīva un strukturāli salīdzināma tīkla operatora izmaksām un tiek piemērotas nediskriminējoši. Šīs maksas nav saistītas ar attālumu.

2.   No ražotājiem un patērētājiem (“slodzes”) var prasīt maksu par piekļuvi tīkliem. Tīklu piekļuves maksu, ko sedz ražotāji, kopējā apjoma daļa atbilstoši vajadzībai nodrošināt atbilstošus un efektīvus novietojumsignālus, ir mazāka par to maksājumu daļu, ko sedz patērētāji. Ja vajadzīgs, ražotājiem un/vai patērētājiem piemēroto tarifu līmenis nodrošina novietojumsignālus Kopienas līmenī un ņem vērā tīkla zudumu un izraisīto sastrēgumu apjomu, un ieguldījumu infrastruktūrā izmaksas. Tas neliedz dalībvalstīm nodrošināt novietojumsignālus to teritorijā vai piemērot mehānismus, lai nodrošinātu, ka tīkla piekļuves maksas, kuras sedz patērētāji (“slodze”), ir vienādas visā to teritorijā.

3.   Nosakot maksas par piekļuvi tīklam, ņem vērā:

| a) | maksājumus un ieņēmumus, ko rada kompensācijas mehānisms starp pārvades sistēmas operatoriem; |
| --- | --- |

a)

maksājumus un ieņēmumus, ko rada kompensācijas mehānisms starp pārvades sistēmas operatoriem;

| b) | faktiskos maksājumus, kas veikti un saņemti, kā arī maksājumus par turpmākajiem laikposmiem, kas aprēķināti, pamatojoties uz iepriekšējiem laikposmiem. |
| --- | --- |

b)

faktiskos maksājumus, kas veikti un saņemti, kā arī maksājumus par turpmākajiem laikposmiem, kas aprēķināti, pamatojoties uz iepriekšējiem laikposmiem.

4.   Ar nosacījumu, ka atbilstoši 2. punktam pastāv atbilstoši un efektīvi novietojumsignāli, ražotājiem un patērētājiem piemērotās maksas par piekļuvi tīkliem piemēro neatkarīgi no, attiecīgi, elektroenerģijas nosūtīšanas galamērķa un izcelsmes valstīm, kā noteikts saskaņā ar attiecīgo komerciālo vienošanos. Tas neskar maksas par deklarēto eksportu un importu, kas rodas 16. pantā minētās sastrēgumu pārvaldības rezultātā.

5.   Nepastāv īpaša tīkla maksa par atsevišķiem darījumiem deklarēto elektroenerģijas tranzītu gadījumā.

15. pants

Informācijas sniegšana

1.   Pārvades sistēmas operatori ievieš koordinācijas un informācijas apmaiņas mehānismus, lai nodrošinātu tīklu drošību saistībā ar sastrēgumu pārvaldību.

2.   Drošības, darbības un plānošanas standartus, kurus lieto pārvades sistēmas operatori, publisko. Publicētajā informācijā iekļauj vispārējo shēmu kopējās pārvades jaudas un maksimāli pieļaujamās strāvas lieluma aprēķināšanai, kas pamatota uz tīkla elektriskajiem un fizikālajiem rādītājiem. Šādas shēmas nodod apstiprināšanai regulatīvajām iestādēm.

3.   Pārvades sistēmas operatori publicē pieejamās pārvades jaudas aprēķinus par katru dienu, norādot ikvienu pieejamo pārvades jaudu, kas jau ir rezervēta. Šīs publikācijas sagatavo norādītajos intervālos pirms elektroenerģijas transportēšanas dienas, un tajās jebkurā gadījumā iekļauj aprēķinus par nākamo nedēļu un mēnesi, kā arī pieejamās jaudas paredzētās drošības kvantitatīvo norādi.

4.   Pārvades sistēmas operatori publicē attiecīgos datus par apkopotām prognozēm un faktisko pieprasījumu, ražošanas un jaudas aktīvu pieejamību un faktisko izmantojumu, par tīkla un starpsavienojumu pieejamību un izmantojumu, par līdzsvara enerģiju un rezerves jaudu. Nelielas ražošanas un jaudas vienību pieejamībai un faktiskai izmantošanai var izmantot apkopotus aplēses datus.

5.   Attiecīgie tirgus dalībnieki sniedz pārvades sistēmas operatoriem vajadzīgos datus.

6.   Ražošanas uzņēmumi, kuru īpašumā vai vadībā ir ražošanas līdzekļi, no kuriem vismaz vienam uzstādītā jauda ir vismaz 250 MW, piecus gadus glabā pieejamus valsts regulatīvajai iestādei, valsts konkurences iestādēm un Komisijai visus tos stundas datus par katru iekārtu, kas vajadzīgi nolūkā pārbaudīt visus operatīvos dispečervadības lēmumus un solītāju rīcību elektroenerģijas biržās, starpsavienojumu izsolēs, rezerves tirgos un ārpusbiržas tirgos. Glabājamā informācija par katru stundu un katru iekārtu ietver — bet ne tikai — datus par pieejamo ražošanas jaudu un ieplānotajām rezervēm, tostarp šo ieplānoto rezervju sadalījumu pa iekārtām, par laiku, kad notiek solīšana, un par laiku, kad notiek ražošana.

16. pants

Sastrēgumu pārvaldības vispārīgie principi

1.   Elektrotīklu sastrēgumu problēmas risina ar nediskriminējošiem, uz tirgu balstītiem risinājumiem, kuri sniedz efektīvus ekonomiskos signālus tirgus dalībniekiem un iesaistītajiem pārvades sistēmas operatoriem. Elektrotīklu sastrēgumu problēmas vispirms risina ar metodēm, kuru pamatā nav darījumi, t.i., metodēm, kurās nav ietverta izvēle starp atsevišķu tirgus dalībnieku līgumiem.

2.   Darījumu ierobežošanas procedūras lieto tikai ārkārtas situācijās, kurās pārvades sistēmas operatoram jārīkojas ātri un nav iespējama atkārtota nosūtīšana vai prečmaiņas tirdzniecība. Jebkuru šādu procedūru piemēro nediskriminējoši.

Izņemot force majeure gadījumus, tirgus dalībniekiem, kuriem ir piešķirtas jaudas, kompensē ikvienu ierobežošanas gadījumu.

3.   Starpsavienojumu un/vai pārvades tīklu maksimālā jauda, kas ietekmē pārrobežu elektroenerģijas plūsmas, ir pieejama tirgus dalībniekiem, ievērojot droša tīkla darbības standartus.

4.   Tirgus dalībnieki savlaicīgi pirms attiecīgā darbības perioda informē attiecīgos pārvades sistēmas operatorus par to, vai viņi plāno izmantot piešķirto jaudu. Ikvienu piešķirto jaudu, kas netiks izmantota, nodod tirgū atklātā, pārskatāmā un nediskriminējošā veidā.

5.   Pārvades sistēmas operatori, cik vien tehniski iespējams, aprēķina jaudas ikvienas elektroenerģijas plūsmas pārvadīšanai pretējā virzienā pa noslogoto starpsavienojumu, lai maksimāli izmantotu tā jaudu. Pilnībā ņemot vērā tīkla drošību, nekādā ziņā nedrīkst noraidīt darījumus, kas samazina sastrēgumu.

6.   Visus ienākumus, kas rodas starpsavienojuma jaudu piešķiršanas rezultātā, izmanto vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem nolūkiem:

| a) | piešķirtās jaudas faktiskās pieejamības nodrošināšanai; un/vai |
| --- | --- |

a)

piešķirtās jaudas faktiskās pieejamības nodrošināšanai; un/vai

| b) | starpsavienojumu jaudas saglabāšanai vai uzlabošanai, izmantojot ieguldījumus tīklā, jo īpaši jaunos starpsavienojumos. |
| --- | --- |

b)

starpsavienojumu jaudas saglabāšanai vai uzlabošanai, izmantojot ieguldījumus tīklā, jo īpaši jaunos starpsavienojumos.

Ja ienākumus nevar efektīvi izmantot pirmās daļas a) un/vai b) apakšpunktā minētajiem nolūkiem, tos var — ņemot vērā attiecīgo dalībvalstu regulatīvo iestāžu apstiprinājumu — līdz maksimālajai vērtībai, par ko lemj minētās regulatīvās iestādes, izmantot kā ienākumus, ko valsts regulatīvās iestādes ņem vērā, apstiprinot tīkla tarifu aprēķina metodiku un/vai nosakot tīkla tarifus.

Pārējos ienākumus deponē atsevišķā iekšējā kontā līdz laikam, kad tos var izmantot šā punkta pirmās daļas a) un/vai b) apakšpunktā minētajiem nolūkiem.

17. pants

Jauni starpsavienojumi

1.   Pēc pieprasījuma jaunus līdzstrāvas starpsavienojumus var uz noteiktu laiku atbrīvot no noteikumiem, kas paredzēti šīs regulas 16. panta 6. punktā un Direktīvas 2009/.../EK 9., un 31. pantā un 36. panta 6.un 8. punktā, ievērojot šādus nosacījumus:

| a) | ieguldījumi veicina konkurenci elektroenerģijas piegādē; |
| --- | --- |

a)

ieguldījumi veicina konkurenci elektroenerģijas piegādē;

| b) | ar ieguldījumiem saistītais riska līmenis ir tik liels, ka bez atbrīvojuma ieguldījumi netiktu veikti; |
| --- | --- |

b)

ar ieguldījumiem saistītais riska līmenis ir tik liels, ka bez atbrīvojuma ieguldījumi netiktu veikti;

| c) | starpsavienojumam ir jābūt tādas fiziskas vai juridiskas personas īpašumā, kas vismaz juridiskās formas ziņā ir neatkarīga no pārvades sistēmas operatoriem, kuru sistēmās minētais starpsavienojums tiks ierīkots; |
| --- | --- |

c)

starpsavienojumam ir jābūt tādas fiziskas vai juridiskas personas īpašumā, kas vismaz juridiskās formas ziņā ir neatkarīga no pārvades sistēmas operatoriem, kuru sistēmās minētais starpsavienojums tiks ierīkots;

| d) | no minētā starpsavienojuma lietotājiem iekasē maksu; |
| --- | --- |

d)

no minētā starpsavienojuma lietotājiem iekasē maksu;

| e) | kopš daļējas tirgus atvēršanas, kas minēta 19. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 96/92/EK (1996. gada 19. decembris) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (11), neviena to maksājumu komponente, kas veikti par attiecīgā starpsavienojuma savienoto pārvades vai sadales sistēmu lietošanu, nav segusi nekādas kapitāla vai starpsavienojuma darbības izmaksu daļas; |
| --- | --- |

e)

kopš daļējas tirgus atvēršanas, kas minēta 19. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 96/92/EK (1996. gada 19. decembris) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (11), neviena to maksājumu komponente, kas veikti par attiecīgā starpsavienojuma savienoto pārvades vai sadales sistēmu lietošanu, nav segusi nekādas kapitāla vai starpsavienojuma darbības izmaksu daļas;

| f) | atbrīvojums nedrīkst kaitēt konkurencei vai iekšējā elektroenerģijas iekšējā tirgus efektīvai darbībai, vai tās regulētās sistēmas efektīvai darbībai, kurai ir pievienots starpsavienojums. |
| --- | --- |

f)

atbrīvojums nedrīkst kaitēt konkurencei vai iekšējā elektroenerģijas iekšējā tirgus efektīvai darbībai, vai tās regulētās sistēmas efektīvai darbībai, kurai ir pievienots starpsavienojums.

2.   Izņēmuma gadījumos 1. punktu piemēro arī maiņstrāvas starpsavienojumiem ar noteikumu, ka attiecīgā ieguldījuma izmaksas un riski ir īpaši augsti, salīdzinot ar izmaksām un riskiem, kas parasti rodas, savienojot divas blakus esošas valsts pārvades sistēmas ar maiņstrāvas starpsavienojumu.

3.   Šā panta 1. punktu piemēro arī gadījumos, kad ievērojami palielina jaudu esošajos starpsavienojumos.

4.   Lēmumu par atbrīvojumu saskaņā ar 1.,2. un 3. punktu katrā atsevišķā gadījumā pieņem attiecīgo dalībvalstu regulatīvās iestādes. Atbrīvojums var attiekties uz visu jaunā starpsavienojuma jaudu vai esošā starpsavienojuma būtiski palielināto jaudu, vai arī kādu tās daļu.

Pieņemot lēmumu piešķirt atbrīvojumu, katrā konkrētā gadījumā izvērtē vajadzību paredzēt nosacījumus, kas attiecas uz atbrīvojuma ilgumu un nediskriminējošu piekļuvi starpsavienojumam. Pieņemot lēmumu par minētajiem nosacījumiem, īpaši ņem vērā ierīkojamo papildu jaudu vai esošās jaudas modifikācijas, projekta grafiku un apstākļus attiecīgajā valstī.

Pirms atbrīvojuma piešķiršanas attiecīgo dalībvalstu regulatīvās iestādes lemj par jaudas pārvaldības un piešķiršanas noteikumiem un mehānismiem. Pārslodzes pārvaldības (sastrēgumu pārvaldības) noteikumi ietver pienākumu neizmantoto jaudu piedāvāt tirgū, un iekārtas lietotājiem ir tiesības sekundārajā tirgū tirgot jaudas, par kurām tie noslēguši līgumu. Izvērtējot 1. punkta a), b) un f) punktā minētos kritērijus, ņem vērā jaudas piešķiršanas procedūras rezultātus.

Lēmumu piešķirt atbrīvojumu, tostarp jebkādus šā punkta otrajā daļā minētos nosacījumus, pienācīgi pamato un publicē.

5.   Šā panta 4. punktā minētos lēmumus Aģentūra pieņem vienīgi tad, ja:

| a) | attiecīgās regulatīvās iestādes nav varējušas panākt vienošanos sešos mēnešos no dienas, kad lūgums par šo atbrīvojumu bija iesniegts pēdējai no šīm regulatīvajām iestādēm; vai |
| --- | --- |

a)

attiecīgās regulatīvās iestādes nav varējušas panākt vienošanos sešos mēnešos no dienas, kad lūgums par šo atbrīvojumu bija iesniegts pēdējai no šīm regulatīvajām iestādēm; vai

| b) | ir iesniegts attiecīgo regulatīvo iestāžu vienots lūgums. |
| --- | --- |

b)

ir iesniegts attiecīgo regulatīvo iestāžu vienots lūgums.

Aģentūra apspriežas ar attiecīgajām regulatīvajām iestādēm.

6.   Neskarot 4. un 5. punktu, dalībvalstis var paredzēt, ka — attiecīgi — regulatīvās iestādes vai Aģentūra oficiāla lēmuma gadījumā iesniedz dalībvalsts attiecīgajai iestādei savu atzinumu par atbrīvojuma pieprasījumu. Šo atzinumu publicē kopā ar lēmumu.

7.   Saņemot katru atbrīvojuma pieprasījumu, regulatīvās iestādes tā kopiju nekavējoties informācijas nolūkos nosūta Aģentūrai un Komisijai. Attiecīgās regulatīvās iestādes vai Aģentūra (“informējošās iestādes”) nekavējoties informē Komisiju par lēmumu un iesniedz tai visu uz šo lēmumu attiecīgo informāciju. Šo informāciju Komisijai var iesniegt apkopotā veidā, tā lai tā varētu pieņemt pamatotu lēmumu. Jo īpaši sniedz šādu informāciju:

| a) | sīki izklāstīti iemesli, kuru dēļ ir piešķirts atbrīvojums, tostarp visa finanšu informācija, kas pamato šāda atbrīvojuma nepieciešamību; |
| --- | --- |

a)

sīki izklāstīti iemesli, kuru dēļ ir piešķirts atbrīvojums, tostarp visa finanšu informācija, kas pamato šāda atbrīvojuma nepieciešamību;

| b) | analīze par to, kā atbrīvojuma piešķiršana ietekmēs konkurenci un elektroenerģijas iekšējā tirgus efektīvu darbību; |
| --- | --- |

b)

analīze par to, kā atbrīvojuma piešķiršana ietekmēs konkurenci un elektroenerģijas iekšējā tirgus efektīvu darbību;

| c) | pamatojums attiecībā uz termiņu un attiecīgā starpsavienojuma kopējās jaudas daļu, par kuru piešķirts atbrīvojums; |
| --- | --- |

c)

pamatojums attiecībā uz termiņu un attiecīgā starpsavienojuma kopējās jaudas daļu, par kuru piešķirts atbrīvojums;

| d) | rezultāti apspriedēm ar attiecīgajām regulatīvajām iestādēm. |
| --- | --- |

d)

rezultāti apspriedēm ar attiecīgajām regulatīvajām iestādēm.

8.   Divos mēnešos no nākamās dienas pēc paziņojuma saņemšanas atbilstīgi 7. punktam Komisija var pieņemt lēmumu, ar kuru prasa, lai informējošās iestādes groza vai atceļ lēmumu par atbrīvojuma piešķiršanu. Minēto divu mēnešu termiņu var pagarināt par diviem papildu mēnešiem, ja Komisija lūdz papildu informāciju. Minētais papildu termiņš sākas nākamajā dienā pēc pilnīgas informācijas saņemšanas. Sākotnējo divu mēnešu termiņu var arī pagarināt, ja tam piekrīt gan Komisija, gan informējošās iestādes.

Paziņojumu uzskata par anulētu, ja pieprasījumā noteiktajā termiņā netiek sniegta lūgtā informācija, izņemot gadījumus, kad vai nu pirms minētā termiņa beigām ar Komisijas un informējošo iestāžu piekrišanu to pagarina, vai arī ja informējošās iestādes pienācīgi pamatotā paziņojumā informē Komisiju par to, ka tās uzskata paziņojumu par pilnīgu.

Informējošās iestādes viena mēneša laikā izpilda Komisijas lēmumu grozīt vai atcelt atbrīvojuma lēmumu un attiecīgi informē Komisiju.

Komisija ievēro konfidencialitāti attiecībā uz komerciāli jutīgu informāciju.

Komisijas apstiprinājums atbrīvojuma lēmumam zaudē spēku divus gadus pēc tā pieņemšanas dienas, ja līdz minētajai dienai nav sākta starpsavienojuma būvniecība, un piecus gadus pēc tā pieņemšanas dienas, ja līdz minētajai dienai starpsavienojums nav nodots ekspluatācijā.

9.   Komisija var pieņemt pamatnostādnes par šā panta 1. punktā paredzēto nosacījumu piemērošanu un izklāstīt procedūru šā panta 4., 7. un 8. punkta piemērošanai. Šos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, papildinot to, pieņem saskaņā ar 23. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

18. pants

Pamatnostādnes

1.   Attiecīgā gadījumā pamatnostādnēs par kompensācijas mehānismu starp pārvades sistēmas operatoriem saskaņā ar 13. un 14. pantā noteiktajiem principiem paredz:

| a) | informāciju par procedūru to pārvades sistēmas operatoru noteikšanai, kuriem jāmaksā kompensācija par pārrobežu elektroenerģijas plūsmām, tostarp tās sadalīšanu starp to valsts pārvades sistēmu operatoriem, kurās rodas pārrobežu elektroenerģijas plūsmas, un to sistēmu operatoriem, kurās šīs plūsmas tiek saņemtas, kā noteikts 13. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

a)

informāciju par procedūru to pārvades sistēmas operatoru noteikšanai, kuriem jāmaksā kompensācija par pārrobežu elektroenerģijas plūsmām, tostarp tās sadalīšanu starp to valsts pārvades sistēmu operatoriem, kurās rodas pārrobežu elektroenerģijas plūsmas, un to sistēmu operatoriem, kurās šīs plūsmas tiek saņemtas, kā noteikts 13. panta 2. punktā;

| b) | informāciju par piemērojamo maksājumu procedūru, tostarp pirmā laikposma noteikšanu, par kuru ir jāizmaksā kompensācija, kā noteikts 13. panta 3. punkta otrajā daļā; |
| --- | --- |

b)

informāciju par piemērojamo maksājumu procedūru, tostarp pirmā laikposma noteikšanu, par kuru ir jāizmaksā kompensācija, kā noteikts 13. panta 3. punkta otrajā daļā;

| c) | informāciju par metodēm, ko lieto, lai noteiktu to pārvadīto pārrobežu elektroenerģijas plūsmu apjomu un veidu, par kurām atbilstoši 13. pantam ir jāizmaksā kompensācija, kā arī lai apzīmētu šādu elektroenerģijas plūsmu apjomu pēc tā, vai tās rodas un/vai tiek saņemtas atsevišķu dalībvalstu pārvades sistēmās, kā noteikts 13. panta 5. punktā; |
| --- | --- |

c)

informāciju par metodēm, ko lieto, lai noteiktu to pārvadīto pārrobežu elektroenerģijas plūsmu apjomu un veidu, par kurām atbilstoši 13. pantam ir jāizmaksā kompensācija, kā arī lai apzīmētu šādu elektroenerģijas plūsmu apjomu pēc tā, vai tās rodas un/vai tiek saņemtas atsevišķu dalībvalstu pārvades sistēmās, kā noteikts 13. panta 5. punktā;

| d) | informāciju par metodēm, ko lieto, lai noteiktu izmaksas un ieguvumus, kas rodas pārrobežu elektroenerģijas plūsmu pārvadīšanas rezultātā, kā noteikts 13. panta 6. punktā; |
| --- | --- |

d)

informāciju par metodēm, ko lieto, lai noteiktu izmaksas un ieguvumus, kas rodas pārrobežu elektroenerģijas plūsmu pārvadīšanas rezultātā, kā noteikts 13. panta 6. punktā;

| e) | informāciju par kārtību tādu elektroenerģijas plūsmu gadījumā, kuras sākas vai tiek saņemtas valstīs ārpus Eiropas Ekonomikas zonas, saistībā ar kompensācijas mehānismu starp pārvades sistēmas operatoriem; |
| --- | --- |

e)

informāciju par kārtību tādu elektroenerģijas plūsmu gadījumā, kuras sākas vai tiek saņemtas valstīs ārpus Eiropas Ekonomikas zonas, saistībā ar kompensācijas mehānismu starp pārvades sistēmas operatoriem;

| f) | to valsts sistēmu dalību, kuras ir savienotas ar līdzstrāvas elektrolīnijām, atbilstoši 13. pantam. |
| --- | --- |

f)

to valsts sistēmu dalību, kuras ir savienotas ar līdzstrāvas elektrolīnijām, atbilstoši 13. pantam.

2.   Atbilstoši 14. pantā noteiktajiem principiem pamatnostādnēs var noteikt arī turpmākus atbilstošus noteikumus par pamatprincipu pakāpenisku saskaņošanu, lai noteiktu maksas, kas piemērojamas ražotājiem un patērētājiem (slodzei) saskaņā ar valstu tarifu sistēmām, tostarp kompensācijas mehānisma starp pārvades sistēmas operatoriem atspoguļošanu valsts tīklu maksās un atbilstošu un efektīvu novietojumsignālu sniegšanu.

Pamatnostādnēs paredz noteikumu par atbilstošiem un efektīviem saskaņotiem novietojumsignāliem Kopienas līmenī.

Šāda saskaņošana neliedz dalībvalstīm piemērot mehānismus, lai nodrošinātu, ka tīkla piekļuves maksas, kuras sedz patērētāji (slodze), ir salīdzināmas visā to teritorijā.

3.   Attiecīgā gadījumā pamatnostādnēs, kas paredz minimālo saskaņošanas pakāpi šīs regulas mērķa sasniegšanai, ietver arī:

| a) | ziņas par informācijas sniegšanu saskaņā ar 15. pantā noteiktajiem principiem; |
| --- | --- |

a)

ziņas par informācijas sniegšanu saskaņā ar 15. pantā noteiktajiem principiem;

| b) | ziņas par elektroenerģijas tirdzniecības noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

ziņas par elektroenerģijas tirdzniecības noteikumiem;

| c) | ziņas par ieguldījumus stimulējošiem noteikumiem attiecībā uz starpsavienojumu jaudu, tostarp uz novietojumsignāliem; |
| --- | --- |

c)

ziņas par ieguldījumus stimulējošiem noteikumiem attiecībā uz starpsavienojumu jaudu, tostarp uz novietojumsignāliem;

| d) | sīkākas ziņas par 8. panta 6. punktā minētajām jomām. |
| --- | --- |

d)

sīkākas ziņas par 8. panta 6. punktā minētajām jomām.

4.   Pamatnostādnes par valstu elektrosistēmu starpsavienojumu pieejamās pārvades jaudas piešķiršanu un pārvaldību ir noteiktas I pielikumā.

5.   Komisija var pieņemt pamatnostādnes par šā panta 1., 2. un 3. punktā paredzētajiem jautājumiem. Saskaņā ar 15. un 16. pantā izklāstītajiem principiem tā var grozīt šā panta 4. punktā minētās pamatnostādnes, jo īpaši paredzot sīki izstrādātas pamatnostādnes par visām praksē lietotajām jaudas piešķiršanas metodēm un nodrošinot, lai pārslodzes pārvaldības (sastrēgumu pārvaldības) mehānismu attīstība atbilstu iekšējā tirgus mērķiem. Attiecīgā gadījumā šādos grozījumos paredz kopīgus noteikumus par minimālajiem drošības un darbības standartiem tīkla darbībai un lietošanai, kā minēts 15. panta 2. punktā.

Šos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 23. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

Pieņemot vai grozot pamatnostādnes, Komisija pārliecinās, ka tās paredz obligāto saskaņošanas līmeni, kas vajadzīgs, lai sasniegtu šīs regulas mērķus, un nepārsniedz to, kas vajadzīgs šim nolūkam.

Pieņemot vai grozot pamatnostādnes, Komisija norāda, kādas darbības tā ir veikusi attiecībā uz trešo valstu, kuras veido daļu no Kopienas elektroenerģijas sistēmas, noteikumu atbilstību attiecīgajām pamatnostādnēm.

Pirmoreiz pieņemot šīs pamatnostādnes, Komisija nodrošina, ka tās vienā pasākumu projektā ietver vismaz tos jautājumus, kas minēti 1. punkta a) un d) apakšpunktā un 2. punktā.

19. pants

Regulatīvās iestādes

Regulatīvās iestādes, veicot savus pienākumus, nodrošina atbilstību šai regulai un pamatnostādnēm, kas pieņemtas atbilstoši 18. pantam. Ja tas vajadzīgs šīs regulas mērķu sasniegšanai, tās sadarbojas viena ar otru, ar Komisiju un ar Aģentūru, kā noteikts Direktīvas 2009/.../EK IX sadaļā.

20. pants

Informācijas sniegšana un konfidencialitāte

1.   Dalībvalstis un regulatīvās iestādes pēc pieprasījuma iesniedz Komisijai visu informāciju, kas vajadzīga 13. panta 4. punkta un 18. panta nolūkos.

Jo īpaši 13. panta 4. un 6. punkta nolūkos regulatīvās iestādes regulāri iesniedz informāciju par faktiskajām izmaksām, kas radušās valsts pārvades sistēmas operatoriem, kā arī datus un visu būtisko informāciju, kas attiecas uz fiziskajām elektroenerģijas plūsmām pārvades sistēmas operatoru tīklos un tīklu izmaksām.

Komisija nosaka pieņemamu termiņu, kādā jāsniedz informācija, ņemot vērā to, cik sarežģīta ir vajadzīgā informācija un cik steidzami tā vajadzīga.

2.   Ja dalībvalsts vai attiecīgā regulatīvā iestāde neiesniedz informāciju norādītajā termiņā atbilstoši šā panta 1. punktam, Komisija var tieši no attiecīgajiem uzņēmumiem pieprasīt visu informāciju, kas vajadzīga 13. panta 4. punkta un 18. panta nolūkā.

Nosūtot informācijas pieprasījumu uzņēmumam, Komisija vienlaikus nosūta pieprasījuma kopiju tās dalībvalsts regulatīvajām iestādēm, kurā ir uzņēmuma juridiskā adrese.

3.   Komisija informācijas pieprasījumā norāda juridisko pamatojumu šādam pieprasījumam, informācijas iesniegšanas termiņu, pieprasījuma mērķi un 22. panta 2. punktā paredzētās sankcijas par nepareizas, nepilnīgas vai maldinošas informācijas iesniegšanu. Komisija nosaka pieņemamu termiņu, ņemot vērā pieprasītās informācijas sarežģītību un nepieciešamās informācijas steidzamību.

4.   Uzņēmumu īpašnieki vai viņu pārstāvji un, juridisko personu gadījumā, personas, kuras, pamatojoties uz tiesību aktiem vai minēto juridisko personu izveides dokumentu, ir pilnvarotas tās pārstāvēt, iesniedz pieprasīto informāciju. Juristi, kuri ir attiecīgi pilnvaroti rīkoties, var iesniegt informāciju savu klientu vārdā, un šajā gadījumā klients turpina būt pilnībā atbildīgs, ja iesniegtā informācija ir nepilnīga, nepareiza vai maldinoša.

5.   Ja uzņēmums nesniedz pieprasīto informāciju Komisijas noteiktajā termiņā vai iesniedz nepilnīgu informāciju, Komisija ar lēmumu pieprasa sniegt šo informāciju. Lēmumā norāda, kāda informācija tiek prasīta, un nosaka atbilstīgu termiņu, kurā tā ir jāiesniedz. Tā norāda sankcijas, kas paredzētas 22. panta 2. punktā. Tā norāda arī tiesības prasīt lēmuma pārskatīšanu šo lēmumu Eiropas Kopienu Tiesā.

Komisija vienlaikus nosūta sava lēmuma kopiju tās dalībvalsts regulatīvajām iestādēm, kuras teritorijā atrodas attiecīgās personas dzīvesvieta vai attiecīgā uzņēmuma juridiskā adrese.

6.   Šā panta 1. un 2. punktā minēto informāciju lieto vienīgi 13. panta 4. punkta un 18. panta nolūkos.

Komisija neizpauž informāciju, kas iegūta saskaņā ar šo regulu un uz ko attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu.

21. pants

Dalībvalstu tiesības paredzēt sīkāk izstrādātus pasākumus

Šī regula neskar dalībvalstu tiesības saglabāt vai ieviest pasākumus, kuros ir sīkāk izstrādāti noteikumi nekā tie, kas izklāstīti šajā regulā un 18. pantā minētajās pamatnostādnēs.

22. pants

Sankcijas

1.   Neskarot 2. punktu, dalībvalstis paredz normas attiecībā uz sankcijām, ko piemēro par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu minēto noteikumu īstenošanu. Paredzētajām sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un preventīvām. Šīs normas, kas atbilst Regulā (EK) Nr. 1228/2003 paredzētajiem noteikumiem, dalībvalstis paziņo Komisijai līdz 2004. gada 1. jūlijam un nekavējoties paziņo Komisijai par jebkādiem turpmākiem iespaidojošiem grozījumiem. Līdz ... (12) tās paziņo Komisijai tās normas, kas neatbilst Regulā (EK) Nr. 1228/2003 paredzētajiem noteikumiem, un nekavējoties paziņo Komisijai par jebkādiem turpmākiem iespaidojošiem grozījumiem.

2.   Komisija var ar lēmumu piemērot uzņēmumiem sodanaudas, kas nepārsniedz 1 % no kopējā apgrozījuma iepriekšējā saimnieciskās darbības gadā, ja tie tīši vai nolaidības dēļ iesniedz nepareizu, nepilnīgu vai maldinošu informāciju, atbildot uz pieprasījumu atbilstoši 20. panta 3. punktam, vai neiesniedz informāciju termiņā, kas noteikts ar lēmumu, kurš pieņemts atbilstoši 20. panta 5. punkta pirmajai daļai.

Nosakot sodanaudas apjomu, ņem vērā šā punkta pirmās daļas noteikumu neievērošanas smagumu.

3.   Sankcijām, kas paredzētas atbilstoši 1. punktam, un lēmumiem, kas pieņemti atbilstoši 2. punktam, nav krimināltiesiska rakstura.

23. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar Direktīvas 2009/.../EK 46. pantu.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu, ņemot vērā tā 8. pantu.

24. pants

Komisijas ziņojums

Komisija pārrauga šīs regulas īstenošanu. Ziņojumā, ko Komisija sniedz saskaņā ar Direktīvas .../.../EK (13) 47. panta 6. punktu, tā ziņo arī par pieredzi, kas uzkrāta šīs regulas piemērošanas gaitā. Ziņojumā īpaši izvērtē, cik sekmīga ir bijusi regulas piemērošana, nodrošinot nediskriminējošus un izmaksām atbilstošus elektrotīkla piekļuves nosacījumus elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā, lai palīdzētu patērētājiem izdarīt izvēli labi funkcionējošā elektroenerģijas iekšējā tirgū un sniegtu ieguldījumu ilgtermiņa piegādes drošumā, kādā mērā izmanto efektīvus novietojumsignālus. Vajadzības gadījumā ziņojumu papildina ar attiecīgiem priekšlikumiem un/vai ieteikumiem.

25. pants

Atcelšana

No ... (13) atceļ Regulu (EK) Nr.1228/2003. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstību tabulu II pielikumā.

26. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no ... (13).

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 211, 19.8.2008., 23. lpp.

1

(2)  OV C 172, 5.7.2008., 55. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2009. gada 9. janvāra Kopējā nostāja un Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 176, 15.7.2003., 37. lpp.

4

(5)  OV L 176, 15.7.2003., 1. lpp.

5

(6)  OV L ...

6

(7)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

7

(8)  Atceltās Regulas (EK) Nr. 1228/2003 spēkā stāšanās diena.

8

(9)  Sīs regulas piemērošanas dienu, proti, 18 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 1364/2006/EK (2006. gada 6. septembris), ar ko nosaka pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem (OV L 262, 22.9.2006., 1. lpp.).

10

(11)  OV L 27, 30.1.1997., 20. lpp.

11

(12)  Sīs regulas piemērošanas diena.

12

(13)  18 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

13

---

I PIELIKUMS

PAMATNOSTĀDNES PAR STARPVALSTU SAVIENOJUMU ELEKTROSISTĒMĀM PIEEJAMĀS PĀRVADES JAUDAS PĀRVALDĪŠANU UN PIEŠĶIRŠANU

1.   Vispārīgi noteikumi

| 1.1. | Pārvades sistēmas operatori (PSO) centīsies veikt visas komerciālās darbības, ieskaitot arī pārrobežu tirdzniecību. |
| --- | --- |

1.1.

Pārvades sistēmas operatori (PSO) centīsies veikt visas komerciālās darbības, ieskaitot arī pārrobežu tirdzniecību.

| 1.2. | Ja sastrēgumu nav, nav nekādu ierobežojumu piekļuvei starpvalstu savienojumiem. Parasti piekļuvei pārrobežu pārvades sistēmām nav vajadzīga pastāvīga vispārēja piešķiršanas procedūra. |
| --- | --- |

1.2.

Ja sastrēgumu nav, nav nekādu ierobežojumu piekļuvei starpvalstu savienojumiem. Parasti piekļuvei pārrobežu pārvades sistēmām nav vajadzīga pastāvīga vispārēja piešķiršanas procedūra.

| 1.3. | Ja plānotās komerciālās darbības nav savienojamas ar drošu tīklu darbību, PSO mazina sastrēgumus atbilstoši tīkla darbības drošības prasībām, tajā pašā laikā cenšoties nodrošināt, ka jebkuras ar to saistītās izmaksas nepārsniedz ekonomiski izdevīgu līmeni. Gadījumos, kad nevar izmantot lētākus pasākumus, jāparedz koriģējoša novirzīšana vai prečmaiņas pasākumi. |
| --- | --- |

1.3.

Ja plānotās komerciālās darbības nav savienojamas ar drošu tīklu darbību, PSO mazina sastrēgumus atbilstoši tīkla darbības drošības prasībām, tajā pašā laikā cenšoties nodrošināt, ka jebkuras ar to saistītās izmaksas nepārsniedz ekonomiski izdevīgu līmeni. Gadījumos, kad nevar izmantot lētākus pasākumus, jāparedz koriģējoša novirzīšana vai prečmaiņas pasākumi.

| 1.4. | Ja rodas strukturāls sastrēgums, PSO nekavējoties pielieto atbilstīgus sastrēguma pārvaldības noteikumus un izkārtojumus, kas ir iepriekš noteikti un saskaņoti. Sastrēgumu pārvaldības metodes nodrošina, ka fiziskās enerģijas plūsmas, kas saistītas ar piešķirto pārvades jaudu, atbilst tīkla drošības standartiem. |
| --- | --- |

1.4.

Ja rodas strukturāls sastrēgums, PSO nekavējoties pielieto atbilstīgus sastrēguma pārvaldības noteikumus un izkārtojumus, kas ir iepriekš noteikti un saskaņoti. Sastrēgumu pārvaldības metodes nodrošina, ka fiziskās enerģijas plūsmas, kas saistītas ar piešķirto pārvades jaudu, atbilst tīkla drošības standartiem.

| 1.5. | Metodes, kas pieņemtas sastrēgumu pārvaldībai, sniedz efektīvus ekonomiskos signālus tirgus dalībniekiem un PSO, veicina konkurenci un ir piemērotas pielietošanai reģionālā un visas Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

1.5.

Metodes, kas pieņemtas sastrēgumu pārvaldībai, sniedz efektīvus ekonomiskos signālus tirgus dalībniekiem un PSO, veicina konkurenci un ir piemērotas pielietošanai reģionālā un visas Kopienas līmenī.

| 1.6. | Sastrēgumu pārvaldībā neizmanto nekādas uz darījumiem balstītas atšķirības. Kādu konkrētu pārvades pakalpojuma pieprasījumu var atteikt tikai gadījumos, kad ir izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:






  a) | ja fiziskās enerģijas papildu plūsmas, ko rada šā pieprasījuma pieņemšana, rada situāciju, kad vairs nevar garantēt enerģijas sistēmas drošu darbību, un |
| --- | --- | --- |

1.6.

Sastrēgumu pārvaldībā neizmanto nekādas uz darījumiem balstītas atšķirības. Kādu konkrētu pārvades pakalpojuma pieprasījumu var atteikt tikai gadījumos, kad ir izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:

a)

ja fiziskās enerģijas papildu plūsmas, ko rada šā pieprasījuma pieņemšana, rada situāciju, kad vairs nevar garantēt enerģijas sistēmas drošu darbību, un

| b) | vērtība naudas izteiksmē, kas saistīta ar sastrēgumu pārvaldības procedūras pieprasījumu, ir zemāka nekā visiem pārējiem pieprasījumiem šāda paša pakalpojuma sniegšanai ar tādiem pašiem nosacījumiem, kurus ir paredzēts pieņemt. |
| --- | --- |

b)

vērtība naudas izteiksmē, kas saistīta ar sastrēgumu pārvaldības procedūras pieprasījumu, ir zemāka nekā visiem pārējiem pieprasījumiem šāda paša pakalpojuma sniegšanai ar tādiem pašiem nosacījumiem, kurus ir paredzēts pieņemt.

| 1.7. | Nosakot atbilstīgas tīkla jomas starp tām, kurās ir piemērojama sastrēgumu pārvaldība, PSO ir jāizmanto elektroenerģijas iekšējā tirgū valdošie izmaksu lietderības un negatīvo ietekmju samazināšanas principi. Jo īpaši PSO neierobežo starpsavienojumu jaudu, lai atrisinātu sastrēgumu problēmas savas kontroles jomā, izņemot gadījumus, kad tas nepieciešams iepriekšminēto apsvērumu dēļ un vadīšanas drošuma labad (1). Ja rodas tāda situācija, PSO to apraksta un nepārprotami izskaidro visiem lietotājiem. Šādu situāciju pieņem vienīgi tik ilgi, kamēr netiek rasts ilgtermiņa risinājums. PSO visiem sistēmas lietotājiem apraksta un nepārprotami izskaidro ilgtermiņa risinājumu metodoloģiju un projektus to īstenošanai. |
| --- | --- |

1.7.

Nosakot atbilstīgas tīkla jomas starp tām, kurās ir piemērojama sastrēgumu pārvaldība, PSO ir jāizmanto elektroenerģijas iekšējā tirgū valdošie izmaksu lietderības un negatīvo ietekmju samazināšanas principi. Jo īpaši PSO neierobežo starpsavienojumu jaudu, lai atrisinātu sastrēgumu problēmas savas kontroles jomā, izņemot gadījumus, kad tas nepieciešams iepriekšminēto apsvērumu dēļ un vadīšanas drošuma labad (1). Ja rodas tāda situācija, PSO to apraksta un nepārprotami izskaidro visiem lietotājiem. Šādu situāciju pieņem vienīgi tik ilgi, kamēr netiek rasts ilgtermiņa risinājums. PSO visiem sistēmas lietotājiem apraksta un nepārprotami izskaidro ilgtermiņa risinājumu metodoloģiju un projektus to īstenošanai.

| 1.8. | Balansējot tīklu savā darbības zonā ar tīkla vadīšanas pasākumiem un ar novirzīšanu, PSO jāievēro šo pasākumu ietekme uz blakus esošo operatoru darbības zonām. |
| --- | --- |

1.8.

Balansējot tīklu savā darbības zonā ar tīkla vadīšanas pasākumiem un ar novirzīšanu, PSO jāievēro šo pasākumu ietekme uz blakus esošo operatoru darbības zonām.

| 1.9. | Līdz 2008. gada 1. janvārim izstrādā saskaņotus un darbībā drošus sastrēgumu ikdienas pārvaldības mehānismus pieslēguma mezglu sistēmām, lai veicinātu tirdzniecības iespējas un nodrošinātu pārrobežu tirdzniecības līdzsvaru. |
| --- | --- |

1.9.

Līdz 2008. gada 1. janvārim izstrādā saskaņotus un darbībā drošus sastrēgumu ikdienas pārvaldības mehānismus pieslēguma mezglu sistēmām, lai veicinātu tirdzniecības iespējas un nodrošinātu pārrobežu tirdzniecības līdzsvaru.

| 1.10. | Valstu regulatīvās iestādes regulāri izvērtē sastrēgumu pārvaldības metodes, īpašu uzmanību pievēršot atbilstībai šīs regulas un šo pamatnostādņu principiem un noteikumiem, kā arī ar nosacījumiem, kurus saskaņā ar šiem principiem un noteikumiem izstrādājušas pašas regulatīvās iestādes. Šādā vērtējumā jāietver apspriešanās ar visiem tirgus dalībniekiem un speciāli pētījumi. |
| --- | --- |

1.10.

Valstu regulatīvās iestādes regulāri izvērtē sastrēgumu pārvaldības metodes, īpašu uzmanību pievēršot atbilstībai šīs regulas un šo pamatnostādņu principiem un noteikumiem, kā arī ar nosacījumiem, kurus saskaņā ar šiem principiem un noteikumiem izstrādājušas pašas regulatīvās iestādes. Šādā vērtējumā jāietver apspriešanās ar visiem tirgus dalībniekiem un speciāli pētījumi.

2.   Sastrēgumu pārvaldības metodes

| 2.1. | Sastrēgumu pārvaldības metodēm jābūt orientētām uz tirgu, lai veicinātu efektīvu pārrobežu tirdzniecību. Šim nolūkam jaudas jāpiešķir vienīgi ar tiešu (jauda) vai netiešu (jauda un enerģijas daudzums) izsoļu starpniecību. Abas metodes var izmantot vienā un tajā pašā starpvalstu savienojumā. Var izmantot nepārtrauktu “intra-day” tirdzniecību. |
| --- | --- |

2.1.

Sastrēgumu pārvaldības metodēm jābūt orientētām uz tirgu, lai veicinātu efektīvu pārrobežu tirdzniecību. Šim nolūkam jaudas jāpiešķir vienīgi ar tiešu (jauda) vai netiešu (jauda un enerģijas daudzums) izsoļu starpniecību. Abas metodes var izmantot vienā un tajā pašā starpvalstu savienojumā. Var izmantot nepārtrauktu “intra-day” tirdzniecību.

| 2.2. | Atkarībā no konkurences noteikumiem, sastrēgumu pārvaldības mehānismos vajag iekļaut kā ilgtermiņa, tā arī īstermiņa pārvades jaudu piešķiršanu. |
| --- | --- |

2.2.

Atkarībā no konkurences noteikumiem, sastrēgumu pārvaldības mehānismos vajag iekļaut kā ilgtermiņa, tā arī īstermiņa pārvades jaudu piešķiršanu.

| 2.3. | Ikvienā jaudas piešķiršanas procedūrā piešķir noteiktu pieejamo savstarpējā savienojuma jaudu, papildus ievērojot jebkādu atlikušo jaudu, kas iepriekš nav piešķirta un jebkādu jaudu, kas atlikusi no iepriekšējiem piešķīrumiem jaudas patērētājiem. |
| --- | --- |

2.3.

Ikvienā jaudas piešķiršanas procedūrā piešķir noteiktu pieejamo savstarpējā savienojuma jaudu, papildus ievērojot jebkādu atlikušo jaudu, kas iepriekš nav piešķirta un jebkādu jaudu, kas atlikusi no iepriekšējiem piešķīrumiem jaudas patērētājiem.

| 2.4. | Lai veicinātu efektīvu un iedarbīgu konkurenci, PSO jāoptimizē jaudas stabilitāte, ņemot vērā iesaistīto PSO pienākumus un tiesības, kā arī tirgus dalībnieku pienākumus un tiesības. Tirgū var piedāvāt saprātīgu jaudas daļu, kurai ir mazāka stabilitāte, taču jebkurā gadījumā tirgus dalībniekiem ir jādara zināmi konkrēti nosacījumi enerģijas transportam pāri robežām. |
| --- | --- |

2.4.

Lai veicinātu efektīvu un iedarbīgu konkurenci, PSO jāoptimizē jaudas stabilitāte, ņemot vērā iesaistīto PSO pienākumus un tiesības, kā arī tirgus dalībnieku pienākumus un tiesības. Tirgū var piedāvāt saprātīgu jaudas daļu, kurai ir mazāka stabilitāte, taču jebkurā gadījumā tirgus dalībniekiem ir jādara zināmi konkrēti nosacījumi enerģijas transportam pāri robežām.

| 2.5. | Piekļuves tiesības ilgtermiņa un vidēja termiņa piešķīrumiem ir stabilas pārvades jaudu tiesības. Izvirzīšanas laikā tās ir pakļautas “izmanto vai zaudē”, kā arī “izmanto vai pārdod” principam. |
| --- | --- |

2.5.

Piekļuves tiesības ilgtermiņa un vidēja termiņa piešķīrumiem ir stabilas pārvades jaudu tiesības. Izvirzīšanas laikā tās ir pakļautas “izmanto vai zaudē”, kā arī “izmanto vai pārdod” principam.

| 2.6. | PSO nosaka atbilstīgu struktūru jaudas sadalei dažādos laikposmos. Tajā var iekļaut minimālu starpsavienojuma jaudu ikdienas vai diennakts piešķīrumu rezervi. Šādu piešķīrumu struktūru pārskata atbildīgās reglamentācijas iestādes. Izstrādājot savus priekšlikumus, PSO ievēro:






  a) | tirgu raksturlielumus; |
| --- | --- | --- |

2.6.

PSO nosaka atbilstīgu struktūru jaudas sadalei dažādos laikposmos. Tajā var iekļaut minimālu starpsavienojuma jaudu ikdienas vai diennakts piešķīrumu rezervi. Šādu piešķīrumu struktūru pārskata atbildīgās reglamentācijas iestādes. Izstrādājot savus priekšlikumus, PSO ievēro:

a)

tirgu raksturlielumus;

| b) | darbības apstākļus, piemēram, stingri saskaņotos kopīgos plānus; |
| --- | --- |

b)

darbības apstākļus, piemēram, stingri saskaņotos kopīgos plānus;

| c) | dažādo esošajiem jaudas piešķiršanas mehānismiem pieņemto jaudu daļu procentuālo un laika grafiku saskaņošanas līmeni. |
| --- | --- |

c)

dažādo esošajiem jaudas piešķiršanas mehānismiem pieņemto jaudu daļu procentuālo un laika grafiku saskaņošanas līmeni.

| 2.7. | Jaudu piešķiršanā nedrīkst diskriminēt tirgus dalībniekus, kas izmanto savas tiesības slēgt divpusējus piegāžu līgumus, vai piedalīties enerģijas pārdošanas izsolēs. Piedāvājumi ar tiešu vai netiešu augstāko vērtību attiecīgajā laikposmā ir apmierināmi. |
| --- | --- |

2.7.

Jaudu piešķiršanā nedrīkst diskriminēt tirgus dalībniekus, kas izmanto savas tiesības slēgt divpusējus piegāžu līgumus, vai piedalīties enerģijas pārdošanas izsolēs. Piedāvājumi ar tiešu vai netiešu augstāko vērtību attiecīgajā laikposmā ir apmierināmi.

| 2.8. | Reģionos, kuros ir labi attīstīti finanšu termiņdarījumi elektroenerģijas tirgos un kur tie ir bijuši efektīvi, visas starpvalstu savienojuma jaudas var piešķirt netiešu izsoļu veidā. |
| --- | --- |

2.8.

Reģionos, kuros ir labi attīstīti finanšu termiņdarījumi elektroenerģijas tirgos un kur tie ir bijuši efektīvi, visas starpvalstu savienojuma jaudas var piešķirt netiešu izsoļu veidā.

| 2.9. | Rezerves cenas jaudu piešķiršanas metodēs, ko nosaka šīs regulas 7. pantā paredzētais izņēmums, ir pieļaujamas vienīgi jauniem pieslēguma mezglu īpašniekiem, kas gūst labumu no tā. |
| --- | --- |

2.9.

Rezerves cenas jaudu piešķiršanas metodēs, ko nosaka šīs regulas 7. pantā paredzētais izņēmums, ir pieļaujamas vienīgi jauniem pieslēguma mezglu īpašniekiem, kas gūst labumu no tā.

| 2.10. | Principā visiem potenciālajiem tirgus dalībniekiem ir atļauts piedalīties sadales procesā bez ierobežojumiem. Lai izvairītos no problēmu radīšanas vai saasināšanas jebkuram tirgus dalībniekam saistībā ar tā dominējošā stāvokļa iespējamu izmantošanu tirgū, atbilstīgās pārvaldes un/vai konkurences uzraudzības iestādes vajadzības gadījumā drīkst uzlikt vispārīgus ierobežojumus vai ierobežojumus konkrētām kompānijām sakarā ar dominējošo stāvokli tirgū. |
| --- | --- |

2.10.

Principā visiem potenciālajiem tirgus dalībniekiem ir atļauts piedalīties sadales procesā bez ierobežojumiem. Lai izvairītos no problēmu radīšanas vai saasināšanas jebkuram tirgus dalībniekam saistībā ar tā dominējošā stāvokļa iespējamu izmantošanu tirgū, atbilstīgās pārvaldes un/vai konkurences uzraudzības iestādes vajadzības gadījumā drīkst uzlikt vispārīgus ierobežojumus vai ierobežojumus konkrētām kompānijām sakarā ar dominējošo stāvokli tirgū.

| 2.11. | Tirgus dalībnieki precīzi paziņo PSO par piešķirtās jaudas izmantošanu līdz konkrētam termiņam katrā laikposmā. Šis termiņš ir tāds, ka PSO neizmantoto jaudu var paredzēt piešķiršanai citiem tirgus dalībniekiem nākamajā laikposmā, tostarp diennakts jaudu sadalījumu. |
| --- | --- |

2.11.

Tirgus dalībnieki precīzi paziņo PSO par piešķirtās jaudas izmantošanu līdz konkrētam termiņam katrā laikposmā. Šis termiņš ir tāds, ka PSO neizmantoto jaudu var paredzēt piešķiršanai citiem tirgus dalībniekiem nākamajā laikposmā, tostarp diennakts jaudu sadalījumu.

| 2.12. | Jaudas var brīvi tirgot sekundārā tirgū, ja PSO ir savlaicīgi saņēmusi informāciju par to. Ja PSO atsakās veikt jebkādu sekundāru tirdzniecības darījumu (transakciju), tam skaidri un nepārprotami par to jāinformē visus tirgus dalībniekus un jāpaziņo par to regulatīvajai iestādei. |
| --- | --- |

2.12.

Jaudas var brīvi tirgot sekundārā tirgū, ja PSO ir savlaicīgi saņēmusi informāciju par to. Ja PSO atsakās veikt jebkādu sekundāru tirdzniecības darījumu (transakciju), tam skaidri un nepārprotami par to jāinformē visus tirgus dalībniekus un jāpaziņo par to regulatīvajai iestādei.

| 2.13. | Finanšu sekas pienākumu neievērošanai saistībā ar jaudu piešķiršanu tiek attiecinātas tiem, kas vainojami par šo pienākumu neievērošanu. Ja tirgus dalībnieki neizmanto jaudas, kuras tie ir apņēmušies izmantot, vai gadījumos, ja konkrēti iegādātās jaudas netiek pārdotas sekundārā tirgū vai savlaicīgi netiek atdotas, tie zaudē tiesības uz šādām jaudām un maksā ar attiecīgajām izmaksām samērojamus sodus. Jebkuriem ar izmaksām samērojamiem soda maksājumiem par jaudu neizmantošanu jābūt pamatotiem un samērīgiem. Tāpat, ja PSO neizpilda savus pienākumus, tam ir jākompensē tirgus dalībniekiem jaudu izmantošanas tiesību zaudējums. Šim nolūkam neņem vērā nekādus sekojošos zaudējumus. Attiecībā uz finanšu sekām galvenos principus un metodes atbildības noteikšanai, kas iestājas pienākumu neizpildīšanas rezultātā, savlaicīgi nosaka un pārskata attiecīgā valsts regulatīvā iestāde vai iestādes. |
| --- | --- |

2.13.

Finanšu sekas pienākumu neievērošanai saistībā ar jaudu piešķiršanu tiek attiecinātas tiem, kas vainojami par šo pienākumu neievērošanu. Ja tirgus dalībnieki neizmanto jaudas, kuras tie ir apņēmušies izmantot, vai gadījumos, ja konkrēti iegādātās jaudas netiek pārdotas sekundārā tirgū vai savlaicīgi netiek atdotas, tie zaudē tiesības uz šādām jaudām un maksā ar attiecīgajām izmaksām samērojamus sodus. Jebkuriem ar izmaksām samērojamiem soda maksājumiem par jaudu neizmantošanu jābūt pamatotiem un samērīgiem. Tāpat, ja PSO neizpilda savus pienākumus, tam ir jākompensē tirgus dalībniekiem jaudu izmantošanas tiesību zaudējums. Šim nolūkam neņem vērā nekādus sekojošos zaudējumus. Attiecībā uz finanšu sekām galvenos principus un metodes atbildības noteikšanai, kas iestājas pienākumu neizpildīšanas rezultātā, savlaicīgi nosaka un pārskata attiecīgā valsts regulatīvā iestāde vai iestādes.

3.   Koordinācija

| 3.1. | Jaudas piešķiršana starpvalstu savienojuma vietā jākoordinē un jāīsteno, izmantojot iesaistīto PSO parastās piešķiršanas procedūras. Ja komerciālā apmaiņa starp divām valstīm (PSO) var ievērojami ietekmēt fiziskās plūsmas nosacījumus jebkurā trešā valstī (PSO), tad sastrēgumu pārvaldības metodes koordinē starp visiem iesaistītajiem PSO, izmantojot kopīgu sastrēgumu pārvaldības procedūru. Valsts regulatīvās iestādes un PSO nodrošina, ka vienpusēji netiek radīta neviena sastrēgumu pārvaldības metode, kurai ir ievērojama ietekme uz fizisko elektroenerģijas plūsmu citos tīklos. |
| --- | --- |

3.1.

Jaudas piešķiršana starpvalstu savienojuma vietā jākoordinē un jāīsteno, izmantojot iesaistīto PSO parastās piešķiršanas procedūras. Ja komerciālā apmaiņa starp divām valstīm (PSO) var ievērojami ietekmēt fiziskās plūsmas nosacījumus jebkurā trešā valstī (PSO), tad sastrēgumu pārvaldības metodes koordinē starp visiem iesaistītajiem PSO, izmantojot kopīgu sastrēgumu pārvaldības procedūru. Valsts regulatīvās iestādes un PSO nodrošina, ka vienpusēji netiek radīta neviena sastrēgumu pārvaldības metode, kurai ir ievērojama ietekme uz fizisko elektroenerģijas plūsmu citos tīklos.

| 3.2. | Kopēja koordinēta sastrēgumu pārvaldības metode un jaudu piešķiršanas procedūra tirgum vismaz reizi gadā, mēnesī un dienu iepriekš starp valstīm turpmāk norādītajos reģionos tiks izmantota ne vēlāk kā no 2007. gada 1. janvāra:






  a) | Ziemeļeiropa (t.i., Dānija, Zviedrija, Somija, Vācija un Polija), |
| --- | --- | --- |

3.2.

Kopēja koordinēta sastrēgumu pārvaldības metode un jaudu piešķiršanas procedūra tirgum vismaz reizi gadā, mēnesī un dienu iepriekš starp valstīm turpmāk norādītajos reģionos tiks izmantota ne vēlāk kā no 2007. gada 1. janvāra:

a)

Ziemeļeiropa (t.i., Dānija, Zviedrija, Somija, Vācija un Polija),

| b) | Ziemeļrietumeiropa (t.i., Beniluksa valstis, Vācija un Francija), |
| --- | --- |

b)

Ziemeļrietumeiropa (t.i., Beniluksa valstis, Vācija un Francija),

| c) | Itālija (t.i., Itālija, Francija, Vācija, Austrija, Slovēnija un Grieķija), |
| --- | --- |

c)

Itālija (t.i., Itālija, Francija, Vācija, Austrija, Slovēnija un Grieķija),

| d) | Centrālā un Austrumeiropa (t.i., Vācija, Polija, Čehijas Republika, Slovākija, Ungārija, Austrija un Slovēnija), |
| --- | --- |

d)

Centrālā un Austrumeiropa (t.i., Vācija, Polija, Čehijas Republika, Slovākija, Ungārija, Austrija un Slovēnija),

| e) | Dienvidrietumeiropa (t.i., Spānija, Portugāle un Francija), |
| --- | --- |

e)

Dienvidrietumeiropa (t.i., Spānija, Portugāle un Francija),

| f) | Apvienotā Karaliste, Īrija un Francija, |
| --- | --- |

f)

Apvienotā Karaliste, Īrija un Francija,

| g) | Baltijas valstis (t.i., Igaunija, Latvija un Lietuva). |
| --- | --- |

g)

Baltijas valstis (t.i., Igaunija, Latvija un Lietuva).

Starpsavienojumam starp valstīm, kas ietilpst vairāk nekā vienā reģionā, izmantotās sastrēgumu pārvaldības metodes var būt vairākas, tādējādi nodrošinot savietojamību ar metodēm, ko izmanto citos reģionos, kuros šīs valstis ietilpst. Šādos gadījumos iesaistītie PSO ierosina metodi, ko pārskata attiecīgās regulatīvās iestādes.

| 3.3. | Reģioni, kas minēti 2.8. punktā, visas starpvalstu savienojuma jaudas var sadalīt piešķīrumos nākamajai dienai. |
| --- | --- |

3.3.

Reģioni, kas minēti 2.8. punktā, visas starpvalstu savienojuma jaudas var sadalīt piešķīrumos nākamajai dienai.

| 3.4. | Visos šajos septiņos reģionos definē savietojamas sastrēgumu pārvaldības procedūras, ņemot vērā patiesi integrēta iekšējā elektroenerģijas tirgus veidošanas perspektīvu. Tirgus dalībniekiem nedrīkst rasties ierobežojumi nesavietojamu reģionālo sistēmu dēļ. |
| --- | --- |

3.4.

Visos šajos septiņos reģionos definē savietojamas sastrēgumu pārvaldības procedūras, ņemot vērā patiesi integrēta iekšējā elektroenerģijas tirgus veidošanas perspektīvu. Tirgus dalībniekiem nedrīkst rasties ierobežojumi nesavietojamu reģionālo sistēmu dēļ.

| 3.5. | Lai veicinātu godīgu un efektīvu konkurenci un pārrobežu tirdzniecību, PSO darbības koordinācijā 3.2. punktā noteiktajos reģionos jāiekļauj visi posmi no jaudu aprēķina un piešķīrumu optimizācijas līdz tīklu drošai vadīšanai, precīzi sadalot pienākumus un atbildību. Šāda koordinācija jo īpaši ietver:






  a) | kopēja modeļa izmantošanu, kas efektīvi izmanto savstarpēji atkarīgas gredzenlīnijas, un pienācīgi ņemot vērā fizisko un komerciālo plūsmu atšķirības; |
| --- | --- | --- |

3.5.

Lai veicinātu godīgu un efektīvu konkurenci un pārrobežu tirdzniecību, PSO darbības koordinācijā 3.2. punktā noteiktajos reģionos jāiekļauj visi posmi no jaudu aprēķina un piešķīrumu optimizācijas līdz tīklu drošai vadīšanai, precīzi sadalot pienākumus un atbildību. Šāda koordinācija jo īpaši ietver:

a)

kopēja modeļa izmantošanu, kas efektīvi izmanto savstarpēji atkarīgas gredzenlīnijas, un pienācīgi ņemot vērā fizisko un komerciālo plūsmu atšķirības;

| b) | jaudu piešķiršanu un piedāvāšanu, lai efektīvi izmantotu gredzenlīnijas; |
| --- | --- |

b)

jaudu piešķiršanu un piedāvāšanu, lai efektīvi izmantotu gredzenlīnijas;

| c) | vienādus pienākumus jaudu īpašniekiem sniegt informāciju par to iecerēm jaudas izmantošanā, proti, jaudas piedāvāšanu (tiešās izsolēs); |
| --- | --- |

c)

vienādus pienākumus jaudu īpašniekiem sniegt informāciju par to iecerēm jaudas izmantošanā, proti, jaudas piedāvāšanu (tiešās izsolēs);

| d) | vienādus laikposmus un beigu termiņus; |
| --- | --- |

d)

vienādus laikposmus un beigu termiņus;

| e) | identiskas struktūras jaudu piešķiršanai atšķirīgos laikposmos (piemēram, 1 diennakts, 3 stundas, 1 nedēļa, u.c.) un pārdodamo jaudu daudzuma izteiksmē (jaudas apjoms MW, MhW, u.c.); |
| --- | --- |

e)

identiskas struktūras jaudu piešķiršanai atšķirīgos laikposmos (piemēram, 1 diennakts, 3 stundas, 1 nedēļa, u.c.) un pārdodamo jaudu daudzuma izteiksmē (jaudas apjoms MW, MhW, u.c.);

| f) | līgumstruktūras viendabību ar visiem tirgus dalībniekiem; |
| --- | --- |

f)

līgumstruktūras viendabību ar visiem tirgus dalībniekiem;

| g) | plūsmu verifikāciju, lai atbilstu tīkla drošības prasībām vadīšanas plānošanai un darbībām reālā laikā; |
| --- | --- |

g)

plūsmu verifikāciju, lai atbilstu tīkla drošības prasībām vadīšanas plānošanai un darbībām reālā laikā;

| h) | atskaites un norēķinus par sastrēgumu pārvaldības darbībām. |
| --- | --- |

h)

atskaites un norēķinus par sastrēgumu pārvaldības darbībām.

| 3.6. | Koordinācijā arī paredz informācijas apmaiņu starp PSO. Informācijas apmaiņas veids, laiks un biežums jāsaskaņo ar 3.5. punktā izklāstītajām darbībām un elektroenerģijas tirgu funkcionēšanu. Informācijas apmaiņa ļaus PSO īpaši izstrādāt labākās iespējamās prognozes par situāciju visā tīklā, lai novērtētu plūsmas savos tīklos un iespējamās starpsavienojumu jaudas. Ikviens PSO, kas vāc informāciju citu PSO labā, nodod līdzdalībniekiem datu vākšanas rezultātus. |
| --- | --- |

3.6.

Koordinācijā arī paredz informācijas apmaiņu starp PSO. Informācijas apmaiņas veids, laiks un biežums jāsaskaņo ar 3.5. punktā izklāstītajām darbībām un elektroenerģijas tirgu funkcionēšanu. Informācijas apmaiņa ļaus PSO īpaši izstrādāt labākās iespējamās prognozes par situāciju visā tīklā, lai novērtētu plūsmas savos tīklos un iespējamās starpsavienojumu jaudas. Ikviens PSO, kas vāc informāciju citu PSO labā, nodod līdzdalībniekiem datu vākšanas rezultātus.

4.   Laikposms tirgus operācijām

| 4.1. | Iespējamo pārvades jaudu piešķiršana notiek labu laiku iepriekš. Pirms katra šāda piešķīruma iesaistītie PSO kopīgi dara zināmu piešķiramās jaudas apjomu, vajadzības gadījumā ņemot vērā jaudas, kas ir atbrīvojušās jebkādu stabilu pārneses tiesību rezultātā un, ja, nepieciešams, ar to saistītus kopdaudzumus, uzrādot arī laikposmus, kuros jauda būs samazināta vai nebūs pieejama (piemēram, apkopes pasākumu gadījumā). |
| --- | --- |

4.1.

Iespējamo pārvades jaudu piešķiršana notiek labu laiku iepriekš. Pirms katra šāda piešķīruma iesaistītie PSO kopīgi dara zināmu piešķiramās jaudas apjomu, vajadzības gadījumā ņemot vērā jaudas, kas ir atbrīvojušās jebkādu stabilu pārneses tiesību rezultātā un, ja, nepieciešams, ar to saistītus kopdaudzumus, uzrādot arī laikposmus, kuros jauda būs samazināta vai nebūs pieejama (piemēram, apkopes pasākumu gadījumā).

| 4.2. | Pilnībā ņemot vērā tīkla drošību, pārvades tiesību noteikšana notiek labu laiku iepriekš pirms visu atbilstīgo organizēto tirgu sanāksmēm un pirms informācijas sniegšanas par jaudām, kas tiks piešķirtas nākamās dienas vai vairākkārtēju diennakts piešķīrumu mehānismu ietvaros. Pārvades tiesību piešķiršana pretējā virzienā tiek summēta, lai efektīvi izmantotu pieslēguma mezglu. |
| --- | --- |

4.2.

Pilnībā ņemot vērā tīkla drošību, pārvades tiesību noteikšana notiek labu laiku iepriekš pirms visu atbilstīgo organizēto tirgu sanāksmēm un pirms informācijas sniegšanas par jaudām, kas tiks piešķirtas nākamās dienas vai vairākkārtēju diennakts piešķīrumu mehānismu ietvaros. Pārvades tiesību piešķiršana pretējā virzienā tiek summēta, lai efektīvi izmantotu pieslēguma mezglu.

| 4.3. | Secīgie vairākkārtējie pieejamās pārvades jaudas diennakts piešķīrumi D dienai notiek D-1 un D dienā, pēc saskaņā ar sniegtajiem norādītajiem vai nākamās dienas faktiskajiem ražošanas grafikiem. |
| --- | --- |

4.3.

Secīgie vairākkārtējie pieejamās pārvades jaudas diennakts piešķīrumi D dienai notiek D-1 un D dienā, pēc saskaņā ar sniegtajiem norādītajiem vai nākamās dienas faktiskajiem ražošanas grafikiem.

| 4.4. | Sagatavojot nākamās dienas darbības tīklā, PSO apmainās ar informāciju ar kaimiņos esošajiem PSO, ieskaitot to prognozes par tīkla topoloģiju, ražošanas vienību pieejamību un ģenerācijas vienību ražošanas apjoma prognozi un plūsmu noslodzi, lai optimizētu visa tīkla izmantošanu ar vadīšanas pasākumiem, kas atbilst tīkla drošas darbības noteikumiem. |
| --- | --- |

4.4.

Sagatavojot nākamās dienas darbības tīklā, PSO apmainās ar informāciju ar kaimiņos esošajiem PSO, ieskaitot to prognozes par tīkla topoloģiju, ražošanas vienību pieejamību un ģenerācijas vienību ražošanas apjoma prognozi un plūsmu noslodzi, lai optimizētu visa tīkla izmantošanu ar vadīšanas pasākumiem, kas atbilst tīkla drošas darbības noteikumiem.

5.   Caurskatāmība

| 5.1. | PSO publicē visus atbilstīgos datus, kas saistāmi ar tīkla pieejamību, piekļūšanu tīkliem un to izmantošanu, ieskaitot ziņojumus par to, kur un kāpēc rodas sastrēgums, sastrēguma likvidēšanā izmantojamās metodes un plānus sastrēgumu turpmākai pārvaldībai. |
| --- | --- |

5.1.

PSO publicē visus atbilstīgos datus, kas saistāmi ar tīkla pieejamību, piekļūšanu tīkliem un to izmantošanu, ieskaitot ziņojumus par to, kur un kāpēc rodas sastrēgums, sastrēguma likvidēšanā izmantojamās metodes un plānus sastrēgumu turpmākai pārvaldībai.

| 5.2. | PSO publicē vispārēju apskatu par sastrēgumu pārvaldības metodēm, ko izmanto atšķirīgos apstākļos, lai pilnīgāk izmantotu tirgū pieejamās jaudas, un vispārēju shēmu pieslēguma mezglu jaudas aprēķiniem dažādos laikposmos, kas pamatoti uz tīkla elektriskajām un fizikālajām īpatnībām. Šo shēmu pārskata attiecīgo dalībvalstu regulatīvajās iestādes. |
| --- | --- |

5.2.

PSO publicē vispārēju apskatu par sastrēgumu pārvaldības metodēm, ko izmanto atšķirīgos apstākļos, lai pilnīgāk izmantotu tirgū pieejamās jaudas, un vispārēju shēmu pieslēguma mezglu jaudas aprēķiniem dažādos laikposmos, kas pamatoti uz tīkla elektriskajām un fizikālajām īpatnībām. Šo shēmu pārskata attiecīgo dalībvalstu regulatīvajās iestādes.

| 5.3. | Izmantojamās sastrēgumu pārvaldības un jaudu piešķiršanas procedūras, kopā ar laikposmiem un procedūrām, ko izmanto jaudu pieprasījumos, piedāvāto produktu aprakstu un PSO un jaudu ieguvušās kompānijas pienākumus un tiesības, ieskaitot atbildību, kas rodas nepildot pienākumus, PSO sīki apraksta un padara plaši pieejamus visiem potenciāliem tīkla lietotājiem. |
| --- | --- |

5.3.

Izmantojamās sastrēgumu pārvaldības un jaudu piešķiršanas procedūras, kopā ar laikposmiem un procedūrām, ko izmanto jaudu pieprasījumos, piedāvāto produktu aprakstu un PSO un jaudu ieguvušās kompānijas pienākumus un tiesības, ieskaitot atbildību, kas rodas nepildot pienākumus, PSO sīki apraksta un padara plaši pieejamus visiem potenciāliem tīkla lietotājiem.

| 5.4. | PSO publicēta un atklāti un publiski pieejama dokumenta neatņemama sastāvdaļa ir vadīšanas un plānošanas drošības pasākumu apraksts. Arī šo dokumentu pārskata valsts regulatīvās iestādes. |
| --- | --- |

5.4.

PSO publicēta un atklāti un publiski pieejama dokumenta neatņemama sastāvdaļa ir vadīšanas un plānošanas drošības pasākumu apraksts. Arī šo dokumentu pārskata valsts regulatīvās iestādes.

| 5.5. | PSO sniedz visus atbilstīgos datus par pārrobežu tirdzniecību, pamatojoties uz labākajām iespējamām prognozēm. Lai šo pienākumu izpildītu, iesaistītie tirgus dalībnieki PSO sniedz attiecīgos datus. Veidu, kādā šāda informācija tiek publicēta, pārskata regulatīvās iestādes. PSO publicē vismaz:






  a) | katru gadu: informāciju par pārvades infrastruktūras ilgtermiņa attīstību un tās ietekmi uz pārrobežu pārvades jaudām; |
| --- | --- | --- |

5.5.

PSO sniedz visus atbilstīgos datus par pārrobežu tirdzniecību, pamatojoties uz labākajām iespējamām prognozēm. Lai šo pienākumu izpildītu, iesaistītie tirgus dalībnieki PSO sniedz attiecīgos datus. Veidu, kādā šāda informācija tiek publicēta, pārskata regulatīvās iestādes. PSO publicē vismaz:

a)

katru gadu: informāciju par pārvades infrastruktūras ilgtermiņa attīstību un tās ietekmi uz pārrobežu pārvades jaudām;

| b) | katru mēnesi: nākamā mēneša un nākamā gada prognozes par tirgū pieejamām pārvades jaudām, ņemot vērā visu attiecīgo informāciju, kas PSO ir pieejama prognozes aprēķinu sastādīšanas laikā (piemēram, vasaras un ziemas sezonu ietekme uz pārvades līniju jaudu, tīkla uzturēšana, ražošanas vienību esamība, u.c.); |
| --- | --- |

b)

katru mēnesi: nākamā mēneša un nākamā gada prognozes par tirgū pieejamām pārvades jaudām, ņemot vērā visu attiecīgo informāciju, kas PSO ir pieejama prognozes aprēķinu sastādīšanas laikā (piemēram, vasaras un ziemas sezonu ietekme uz pārvades līniju jaudu, tīkla uzturēšana, ražošanas vienību esamība, u.c.);

| c) | nedēļas laikā: nākamās nedēļas prognozes par tirgū pieejamām pārvades jaudām, ņemot vērā visu PSO aprēķina brīdī pieejamo attiecīgo informāciju par prognožu aprēķiniem (piemēram, meteoroloģisko prognozi, ziņas par plānotajiem remontdarbiem tīklā, ražošanas vienību esamību, u.c.); |
| --- | --- |

c)

nedēļas laikā: nākamās nedēļas prognozes par tirgū pieejamām pārvades jaudām, ņemot vērā visu PSO aprēķina brīdī pieejamo attiecīgo informāciju par prognožu aprēķiniem (piemēram, meteoroloģisko prognozi, ziņas par plānotajiem remontdarbiem tīklā, ražošanas vienību esamību, u.c.);

| d) | katru dienu: nākamās dienas un diennakts pārvades jaudas, kas pieejamas tirgū katrā tirgus laika vienībā, ņemot vērā visus kopējos piedāvājumus nākamajai dienai, nākamās dienas ražošanas grafikus, pieprasījuma prognozes un ziņas par plānotajiem remontdarbiem tīklā; |
| --- | --- |

d)

katru dienu: nākamās dienas un diennakts pārvades jaudas, kas pieejamas tirgū katrā tirgus laika vienībā, ņemot vērā visus kopējos piedāvājumus nākamajai dienai, nākamās dienas ražošanas grafikus, pieprasījuma prognozes un ziņas par plānotajiem remontdarbiem tīklā;

| e) | jau piešķirto kopapjomu tirgus laikposmā, kā arī visus atbilstīgos nosacījumus, saskaņā ar kuriem jaudu var izmantot (piemēram, izsoles izpārdošanas cenu, pienākumus, kā izmantot jaudas, u.c.), lai noteiktu jebkādu atlikušo jaudu; |
| --- | --- |

e)

jau piešķirto kopapjomu tirgus laikposmā, kā arī visus atbilstīgos nosacījumus, saskaņā ar kuriem jaudu var izmantot (piemēram, izsoles izpārdošanas cenu, pienākumus, kā izmantot jaudas, u.c.), lai noteiktu jebkādu atlikušo jaudu;

| f) | piešķirto jaudu pēc iespējas ātrāk pēc ikviena piešķīruma, kā arī norādes par samaksāto cenu; |
| --- | --- |

f)

piešķirto jaudu pēc iespējas ātrāk pēc ikviena piešķīruma, kā arī norādes par samaksāto cenu;

| g) | kopējo izmantoto jaudu tirgus laika vienībās, tūlīt pēc pārdošanas; |
| --- | --- |

g)

kopējo izmantoto jaudu tirgus laika vienībās, tūlīt pēc pārdošanas;

| h) | pēc iespējas tuvāk reālajam laikam: kopējās realizētās komerciālās un fiziskās enerģijas plūsmas tirgus laika vienībās, ieskaitot PSO veikto korekcijas darbību rezultātu aprakstu (piemēram, ierobežošanu) tīkla vai sistēmas problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

h)

pēc iespējas tuvāk reālajam laikam: kopējās realizētās komerciālās un fiziskās enerģijas plūsmas tirgus laika vienībās, ieskaitot PSO veikto korekcijas darbību rezultātu aprakstu (piemēram, ierobežošanu) tīkla vai sistēmas problēmu risināšanai;

| i) | ex-ante informāciju par ieplānotiem pārtraukumiem enerģijas padevē un ex-post informāciju par iepriekšējā dienā plānotiem un neplānotiem enerģijas ražošanas vienību darbības pārtraukumiem, ja tie pārsniedz 100 MW. |
| --- | --- |

i)

ex-ante informāciju par ieplānotiem pārtraukumiem enerģijas padevē un ex-post informāciju par iepriekšējā dienā plānotiem un neplānotiem enerģijas ražošanas vienību darbības pārtraukumiem, ja tie pārsniedz 100 MW.

| 5.6. | Visai atbilstīgajai informācijai jābūt pieejamai tirgū savlaicīgi, lai to apspriestu sarunās par visiem darījumiem (piemēram, par laiku sarunām par gada piegāžu līgumiem rūpnieciskajiem patērētājiem vai par laiku, kad jāiesniedz priekšlikumi organizētajos tirgos). |
| --- | --- |

5.6.

Visai atbilstīgajai informācijai jābūt pieejamai tirgū savlaicīgi, lai to apspriestu sarunās par visiem darījumiem (piemēram, par laiku sarunām par gada piegāžu līgumiem rūpnieciskajiem patērētājiem vai par laiku, kad jāiesniedz priekšlikumi organizētajos tirgos).

| 5.7. | PSO publicē atbilstīgo informāciju par pieprasījuma prognozēm un elektroenerģijas ražošanu 5.5. un 5.6. punktā minētajos laikposmos. PSO arī publicē atbilstīgu informāciju, kas vajadzīga līdzsvarojošajam pārrobežu tirgum. |
| --- | --- |

5.7.

PSO publicē atbilstīgo informāciju par pieprasījuma prognozēm un elektroenerģijas ražošanu 5.5. un 5.6. punktā minētajos laikposmos. PSO arī publicē atbilstīgu informāciju, kas vajadzīga līdzsvarojošajam pārrobežu tirgum.

| 5.8. | Kad publicē prognozes, publicē arī ex-post informāciju par prognozes īstenotajām vērtībām, ko jāveic nākamajā laikposmā pēc prognozes beigu termiņa vai vismaz nākamajā dienā (D+1). |
| --- | --- |

5.8.

Kad publicē prognozes, publicē arī ex-post informāciju par prognozes īstenotajām vērtībām, ko jāveic nākamajā laikposmā pēc prognozes beigu termiņa vai vismaz nākamajā dienā (D+1).

| 5.9. | Visa PSO publicētā informācija ir brīvi pieejama viegli piekļūstamā veidā. Visiem datiem arī jābūt pieejamiem, izmantojot atbilstīgus un standartizētus informācijas apmaiņas līdzekļus, kas jānosaka ciešā sadarbībā ar tirgus dalībniekiem. Šajos datos jāiekļauj informācija par iepriekšējiem laika periodiem vismaz divu gadu garumā, lai šādu informāciju varētu saņemt arī jaunpienācēji tirgū. |
| --- | --- |

5.9.

Visa PSO publicētā informācija ir brīvi pieejama viegli piekļūstamā veidā. Visiem datiem arī jābūt pieejamiem, izmantojot atbilstīgus un standartizētus informācijas apmaiņas līdzekļus, kas jānosaka ciešā sadarbībā ar tirgus dalībniekiem. Šajos datos jāiekļauj informācija par iepriekšējiem laika periodiem vismaz divu gadu garumā, lai šādu informāciju varētu saņemt arī jaunpienācēji tirgū.

| 5.10. | PSO regulāri apmainās ar pietiekami precīzu tīkla un plūsmas noslodzes datu kopām, lai sekmētu plūsmas noslodzes aprēķinus katram PSO tā konkrētajā teritorijā. Šo pašu datu kopu pēc attiecīga pieprasījuma dara zināmu regulatīvajām iestādēm un Komisijai. Regulatīvās iestādes un Komisija nodrošina šīs informācijas kopuma konfidencialitāti gan pašas, gan arī attiecībā uz jebkuru konsultatīvo iestādi, kas uz šo datu pamata veic to analītisku apstrādi. |
| --- | --- |

5.10.

PSO regulāri apmainās ar pietiekami precīzu tīkla un plūsmas noslodzes datu kopām, lai sekmētu plūsmas noslodzes aprēķinus katram PSO tā konkrētajā teritorijā. Šo pašu datu kopu pēc attiecīga pieprasījuma dara zināmu regulatīvajām iestādēm un Komisijai. Regulatīvās iestādes un Komisija nodrošina šīs informācijas kopuma konfidencialitāti gan pašas, gan arī attiecībā uz jebkuru konsultatīvo iestādi, kas uz šo datu pamata veic to analītisku apstrādi.

6.   Ienākumu par sastrēgumiem izmantošana

| 6.1. | Sastrēgumu pārvaldības procedūrās, kas saistītas ar iepriekš noteiktu laikposmu, ienākumi var rasties vienīgi sastrēguma rašanās gadījumā attiecīgajā laikposmā, atskaitot gadījumus, kad tiek izveidoti jauni pieslēguma mezgli, kuriem atvieglojumus paredz šīs regulas 7. pantā minētie izņēmumi. Šo ieņēmumu sadales mehānismu pārskata regulatīvās iestādes, un tas nedz izkropļo piešķiršanas mehānismu par labu kādai jaudu vai enerģiju pieprasošai pusei, nedz arī rada šķēršļus sastrēgumu mazināšanai. |
| --- | --- |

6.1.

Sastrēgumu pārvaldības procedūrās, kas saistītas ar iepriekš noteiktu laikposmu, ienākumi var rasties vienīgi sastrēguma rašanās gadījumā attiecīgajā laikposmā, atskaitot gadījumus, kad tiek izveidoti jauni pieslēguma mezgli, kuriem atvieglojumus paredz šīs regulas 7. pantā minētie izņēmumi. Šo ieņēmumu sadales mehānismu pārskata regulatīvās iestādes, un tas nedz izkropļo piešķiršanas mehānismu par labu kādai jaudu vai enerģiju pieprasošai pusei, nedz arī rada šķēršļus sastrēgumu mazināšanai.

| 6.2. | Valstu regulatīvās iestādes ir atklātas attiecībā uz starpvalstu savienojuma jaudu piešķiršanas rezultātā radušos ieņēmumu izmantošanu. |
| --- | --- |

6.2.

Valstu regulatīvās iestādes ir atklātas attiecībā uz starpvalstu savienojuma jaudu piešķiršanas rezultātā radušos ieņēmumu izmantošanu.

| 6.3. | Ieņēmumus par sastrēgumiem sadala starp attiecīgiem PSO atbilstoši kritērijiem, par kuriem vienojušies atbilstošie PSO, un kurus pārskata atbilstīgās regulatīvās iestādes. |
| --- | --- |

6.3.

Ieņēmumus par sastrēgumiem sadala starp attiecīgiem PSO atbilstoši kritērijiem, par kuriem vienojušies atbilstošie PSO, un kurus pārskata atbilstīgās regulatīvās iestādes.

| 6.4. | PSO iepriekš skaidri nosaka, kādiem mērķiem izmantos sastrēgumu radītos ienākumus, ko tie varētu iegūt, un ziņo par šo ienākumu faktisko izmantošanu. Regulatīvās iestādes pārbauda, vai tāds izmantojums atbilst šai regulai un šīm pamatnostādnēm un vai kopējā sastrēgumu radīto ienākumu summa, kas radusies pieslēgumu jaudu piešķiršanas rezultātā, tiek atvēlēta vienam vai vairākiem no trim mērķiem, kas izklāstīti šīs regulas 16. panta 6. punktā. |
| --- | --- |

6.4.

PSO iepriekš skaidri nosaka, kādiem mērķiem izmantos sastrēgumu radītos ienākumus, ko tie varētu iegūt, un ziņo par šo ienākumu faktisko izmantošanu. Regulatīvās iestādes pārbauda, vai tāds izmantojums atbilst šai regulai un šīm pamatnostādnēm un vai kopējā sastrēgumu radīto ienākumu summa, kas radusies pieslēgumu jaudu piešķiršanas rezultātā, tiek atvēlēta vienam vai vairākiem no trim mērķiem, kas izklāstīti šīs regulas 16. panta 6. punktā.

| 6.5. | Katru gadu un līdz katra gada 31. jūlijam regulatīvās iestādes publicē ziņojumu, kurā uzrāda ieņēmumus, kas saņemti 12 mēnešu laikposmā līdz tā paša gada 30. jūnijam, kā arī attiecīgo ieņēmumu izmantojumu, vienlaikus apstiprinot, ka izmantojums atbilst šai regulai un šīm pamatnostādnēm un ka kopējā sastrēgumu ienākumu radītā summa tiek atvēlēta vienam vai vairākiem no trim paredzētajiem mērķiem. |
| --- | --- |

6.5.

Katru gadu un līdz katra gada 31. jūlijam regulatīvās iestādes publicē ziņojumu, kurā uzrāda ieņēmumus, kas saņemti 12 mēnešu laikposmā līdz tā paša gada 30. jūnijam, kā arī attiecīgo ieņēmumu izmantojumu, vienlaikus apstiprinot, ka izmantojums atbilst šai regulai un šīm pamatnostādnēm un ka kopējā sastrēgumu ienākumu radītā summa tiek atvēlēta vienam vai vairākiem no trim paredzētajiem mērķiem.

| 6.6. | Sastrēgumu radīto ienākumu izmantošanu ieguldījumiem, lai uzturētu vai palielinātu pieslēgumu jaudas, būtu vēlams paredzēt konkrētiem iepriekš noteiktiem projektiem, kas dod savu ieguldījumu esošo un ar to saistīto sastrēgumu mazināšanā un kurus arī var īstenot saprātīgā laikposmā, īpaši ņemot vērā apstiprināšanas procesu. |
| --- | --- |

6.6.

Sastrēgumu radīto ienākumu izmantošanu ieguldījumiem, lai uzturētu vai palielinātu pieslēgumu jaudas, būtu vēlams paredzēt konkrētiem iepriekš noteiktiem projektiem, kas dod savu ieguldījumu esošo un ar to saistīto sastrēgumu mazināšanā un kurus arī var īstenot saprātīgā laikposmā, īpaši ņemot vērā apstiprināšanas procesu.

---

(1)  Ekspluatācijas drošība nozīmē “Pārvades sistēmas uzturēšana, ievērojot apstiprinātās drošuma robežas”.

---

II PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Regula (EK) Nr. 1228/2003 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. pants | 2. pants |
| — | 3. pants |
| — | 4. pants |
| — | 5. pants |
| — | 6. pants |
| — | 7. pants |
| — | 8. pants |
| — | 9. pants |
| — | 10. pants |
| — | 11. pants |
| — | 12. pants |
| 3. pants | 13. pants |
| 4. pants | 14. pants |
| 5. pants | 15. pants |
| 6. pants | 16. pants |
| 7. pants | 17. pants |
| 8. pants | 18. pants |
| 9. pants | 19. pants |
| 10. pants | 20. pants |
| 11. pants | 21. pants |
| 12. pants | 22. pants |
| 13. pants | 23. pants |
| 14. pants | 24. pants |
| — | 25. pants |
| 15. pants | 26. pants |
| Pielikums | I pielikums |

Regula (EK) Nr. 1228/2003

Šī regula

1. pants

1. pants

2. pants

2. pants

—

3. pants

—

4. pants

—

5. pants

—

6. pants

—

7. pants

—

8. pants

—

9. pants

—

10. pants

—

11. pants

—

12. pants

3. pants

13. pants

4. pants

14. pants

5. pants

15. pants

6. pants

16. pants

7. pants

17. pants

8. pants

18. pants

9. pants

19. pants

10. pants

20. pants

11. pants

21. pants

12. pants

22. pants

13. pants

23. pants

14. pants

24. pants

—

25. pants

15. pants

26. pants

Pielikums

I pielikums

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2007. gada 19. septembrī iesniedza priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1228/2003 par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā, pamatojoties uz Līguma 95. pantu, kopā ar četru citu priekšlikumu paketi par iekšējo enerģētikas tirgu. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2007. gada 19. septembrī iesniedza priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1228/2003 par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā, pamatojoties uz Līguma 95. pantu, kopā ar četru citu priekšlikumu paketi par iekšējo enerģētikas tirgu.

| 2. | Reģionu komiteja un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedza atzinumus par visu paketi attiecīgi 2008. gada 10. aprīlī (1) un 22. aprīlī (2). |
| --- | --- |

2.

Reģionu komiteja un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedza atzinumus par visu paketi attiecīgi 2008. gada 10. aprīlī (1) un 22. aprīlī (2).

| 3. | Eiropas Parlaments pieņēma atzinumu (3) pirmajā lasījumā 2008. gada 18. jūnijā, apstiprinot 32 grozījumus. Komisija neiesniedza grozītu priekšlikumu. |
| --- | --- |

3.

Eiropas Parlaments pieņēma atzinumu (3) pirmajā lasījumā 2008. gada 18. jūnijā, apstiprinot 32 grozījumus. Komisija neiesniedza grozītu priekšlikumu.

| 4. | Padome 2009. gada 9. janvārī pieņēma kopēju nostāju pārstrādātas regulas formā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantu. |
| --- | --- |

4.

Padome 2009. gada 9. janvārī pieņēma kopēju nostāju pārstrādātas regulas formā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantu.

II.   PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS

| 5. | Priekšlikums ir daļa no trešās iekšējā enerģētikas tirgus paketes — kopā ar direktīvu par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu, regulu par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem, direktīvu par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un regulu, ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru. Tā mērķis palīdzēt sasniegt iekšējā elektroenerģijas tirgus labu darbību, jo īpaši ieviešot:






  — | noteikumus, ar kuriem paredz izveidot ciešāku pārvades sistēmu operatoru sadarbību un koordināciju, inter alia izveidojot Elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu (elektrības PSOET); |
| --- | --- | --- |

5.

Priekšlikums ir daļa no trešās iekšējā enerģētikas tirgus paketes — kopā ar direktīvu par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu, regulu par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem, direktīvu par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un regulu, ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru. Tā mērķis palīdzēt sasniegt iekšējā elektroenerģijas tirgus labu darbību, jo īpaši ieviešot:

—

noteikumus, ar kuriem paredz izveidot ciešāku pārvades sistēmu operatoru sadarbību un koordināciju, inter alia izveidojot Elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu (elektrības PSOET);

| — | uzlabotas pārskatāmības prasības; |
| --- | --- |

—

uzlabotas pārskatāmības prasības;

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

6.   Vispārīgas piezīmes

| 6.1. | Padome uzskatīja, ka regulas noteikumu pārstrādāšana būs efektīvāka, pārskatāmāka, labāk saskaņota ar Regulu (EK) Nr.1228/2003 un lasītājiem ērtāk izmantojama. Tomēr, to darot, Padome kā vispārpieņemtu principu ir pilnībā ievērojusi Komisijas grozīto priekšlikumu tādā nozīmē, ka tā nav izvirzījusi nevienu citu noteikumu, kas neietilpst Komisijas priekšlikumā, ja vien nav bijušas vajadzīgas izmaiņas pēc izmaiņām, ko Padome ieviesusi priekšlikumā, mainītas atsauces, kas radušās, pārnumurējot pantus utt. Padome cik vien iespējams ir ievērojusi Komisijas pieeju attiecībā uz vienādu režīmu elektroenerģijas un gāzes nozarēs.
  Komisija ir pieņēmusi visas izmaiņas, ko Padome ieviesusi priekšlikumā. |
| --- | --- |

6.1.

Padome uzskatīja, ka regulas noteikumu pārstrādāšana būs efektīvāka, pārskatāmāka, labāk saskaņota ar Regulu (EK) Nr.1228/2003 un lasītājiem ērtāk izmantojama. Tomēr, to darot, Padome kā vispārpieņemtu principu ir pilnībā ievērojusi Komisijas grozīto priekšlikumu tādā nozīmē, ka tā nav izvirzījusi nevienu citu noteikumu, kas neietilpst Komisijas priekšlikumā, ja vien nav bijušas vajadzīgas izmaiņas pēc izmaiņām, ko Padome ieviesusi priekšlikumā, mainītas atsauces, kas radušās, pārnumurējot pantus utt. Padome cik vien iespējams ir ievērojusi Komisijas pieeju attiecībā uz vienādu režīmu elektroenerģijas un gāzes nozarēs.

Komisija ir pieņēmusi visas izmaiņas, ko Padome ieviesusi priekšlikumā.

| 6.2. | Attiecībā uz Eiropas Parlamenta pieņemtajiem 32 grozījumiem, tostarp vienu mutisku grozījumu, Padome ir piekritusi Komisijai,






  — | apstiprinot šādus septiņus grozījumus: |
| --- | --- | --- |

6.2.

Attiecībā uz Eiropas Parlamenta pieņemtajiem 32 grozījumiem, tostarp vienu mutisku grozījumu, Padome ir piekritusi Komisijai,

—

apstiprinot šādus septiņus grozījumus:

| — | pilnībā: grozījumu Nr. 12; |
| --- | --- |

—

pilnībā: grozījumu Nr. 12;

| — | daļēji/principā: grozījumi Nr. 11, 15, 18, 24, 29 un 32;
  kā arī |
| --- | --- |

—

daļēji/principā: grozījumi Nr. 11, 15, 18, 24, 29 un 32;

kā arī

| — | noraidot šos sešus grozījumus: Nr. 5, 13, 19, 26, 27 un 30, pamatojoties uz būtību un/vai formu. |
| --- | --- |

—

noraidot šos sešus grozījumus: Nr. 5, 13, 19, 26, 27 un 30, pamatojoties uz būtību un/vai formu.

| 6.3. | Padome atšķirībā no Komisijas






  — | pieņēma vienu grozījumu: grozījumu Nr. 23 (daļēji);
  kā arī |
| --- | --- | --- |

6.3.

Padome atšķirībā no Komisijas

—

pieņēma vienu grozījumu: grozījumu Nr. 23 (daļēji);

kā arī

| — | noraidīja šos 18 grozījumus: grozījumi Nr. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9, 10, 14, 17, 20, 21, 22, 25, 28, 31 un viens mutisks grozījums. |
| --- | --- |

—

noraidīja šos 18 grozījumus: grozījumi Nr. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9, 10, 14, 17, 20, 21, 22, 25, 28, 31 un viens mutisks grozījums.

7.   Īpašas piezīmes

| 7.1. | Attiecībā uz EP grozījumiem Padomei ir šāda no Komisijas atšķirīga nostāja:






  a) | Padome ir daļēji pieņēmusi grozījumu Nr. 23, jo tā uzskata, ka saistībā ar dažiem nosacījumiem un noteiktās robežās, aprēķinot tīklu tarifus, vajadzētu būt iespējai ņemt vērā ienākumus, kas gūti no pārslodzes maksājumiem. |
| --- | --- | --- |

7.1.

Attiecībā uz EP grozījumiem Padomei ir šāda no Komisijas atšķirīga nostāja:

a)

Padome ir daļēji pieņēmusi grozījumu Nr. 23, jo tā uzskata, ka saistībā ar dažiem nosacījumiem un noteiktās robežās, aprēķinot tīklu tarifus, vajadzētu būt iespējai ņemt vērā ienākumus, kas gūti no pārslodzes maksājumiem.

| b) | Padome noraidīja 18 iepriekš minētos (6.3. punkts) grozījumus, pamatojoties uz šādiem apsvērumiem:






  i) | Grozījumi nav vajadzīgi vai tiem nav papildu vērtības, jo izskatītie jautājumi ir daļēji/pietiekami iekļauti citās teksta daļās vai Komisijas ierosinātais formulējums ir pietiekams: grozījumi Nr. 1, 2, 3, 4; grozījumi Nr. 7 un 8 ir lieki; mutiskajā grozījumā minētais jautājums jau ir pietiekami ietverts 8. pantā (8. un 9. punktā); |
| --- | --- | --- |

b)

Padome noraidīja 18 iepriekš minētos (6.3. punkts) grozījumus, pamatojoties uz šādiem apsvērumiem:

i)

Grozījumi nav vajadzīgi vai tiem nav papildu vērtības, jo izskatītie jautājumi ir daļēji/pietiekami iekļauti citās teksta daļās vai Komisijas ierosinātais formulējums ir pietiekams: grozījumi Nr. 1, 2, 3, 4; grozījumi Nr. 7 un 8 ir lieki; mutiskajā grozījumā minētais jautājums jau ir pietiekami ietverts 8. pantā (8. un 9. punktā);

| ii) | Ar grozījumu ievieš tekstu, kas nav atbilstīgs, inter alia jo regulatīvo iestāžu pilnvaras un uzdevumi ir izklāstīti Elektrības direktīvā: grozījums Nr. 9; grozījums Nr. 10 (papildus Padome ir pārvietojusi pantu par mazumtirdzniecības tirgiem uz Elektrības direktīvu); grozījumi Nr. 20, 31; |
| --- | --- |

ii)

Ar grozījumu ievieš tekstu, kas nav atbilstīgs, inter alia jo regulatīvo iestāžu pilnvaras un uzdevumi ir izklāstīti Elektrības direktīvā: grozījums Nr. 9; grozījums Nr. 10 (papildus Padome ir pārvietojusi pantu par mazumtirdzniecības tirgiem uz Elektrības direktīvu); grozījumi Nr. 20, 31;

| iii) | Grozījumu Nr. 6, jo Komisijai nav jāizstrādā plāni attiecībā uz pārvades tīklu. |
| --- | --- |

iii)

Grozījumu Nr. 6, jo Komisijai nav jāizstrādā plāni attiecībā uz pārvades tīklu.

| iv) | Ar grozījumiem Nr. 14 un 21 ieviests teksts, kas neatbilst lomai, kuru Padome piešķīrusi Aģentūrai; turklāt juridisku iemeslu dēļ Aģentūra nevar pieņemt vai apstiprināt tīkla kodeksus vai pieņemt lēmumus, kuru darbības joma ir vispārēja; |
| --- | --- |

iv)

Ar grozījumiem Nr. 14 un 21 ieviests teksts, kas neatbilst lomai, kuru Padome piešķīrusi Aģentūrai; turklāt juridisku iemeslu dēļ Aģentūra nevar pieņemt vai apstiprināt tīkla kodeksus vai pieņemt lēmumus, kuru darbības joma ir vispārēja;

| v) | grozījums Nr. 17 ir noraidīts, jo apspriedes (10. pants) būtu jārīko PSOET; Aģentūrai veicamās apspriedes ir izskatītas 6. pantā; |
| --- | --- |

v)

grozījums Nr. 17 ir noraidīts, jo apspriedes (10. pants) būtu jārīko PSOET; Aģentūrai veicamās apspriedes ir izskatītas 6. pantā;

| vi) | grozījums Nr. 22 nav atbilstīgs, jo tas varētu radīt pārmērīgu regulējumu; |
| --- | --- |

vi)

grozījums Nr. 22 nav atbilstīgs, jo tas varētu radīt pārmērīgu regulējumu;

| vi) | grozījums Nr. 25 ir noraidīts, jo būtu jāsaglabā paralēlisms ar gāzei paredzēto atbrīvojuma procedūru (Gāzes direktīvas 35. pants); |
| --- | --- |

vi)

grozījums Nr. 25 ir noraidīts, jo būtu jāsaglabā paralēlisms ar gāzei paredzēto atbrīvojuma procedūru (Gāzes direktīvas 35. pants);

| vii) | grozījums Nr. 28 pārsniedz regulas darbības jomu un dalībvalstīm dod uzdevumus, kam vajadzētu būt PSO uzdevumiem. |
| --- | --- |

vii)

grozījums Nr. 28 pārsniedz regulas darbības jomu un dalībvalstīm dod uzdevumus, kam vajadzētu būt PSO uzdevumiem.

| 7.2 | Attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Padome ir ieviesusi citas konkrētas izmaiņas (saturā vai formā); Še turpmāk ir minētas galvenās izmaiņas.






  a) | PSO sertifikācija

  Padome uzskatīja, ka ir piemēroti no Elektrības direktīvas uz jaunu 3. pantu šajā regulā pārcelt daļu sertifikācijas procedūras, kurā izklāstīta Komisijas nozīme šajā procedūrā. |
| --- | --- | --- |

7.2

Attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Padome ir ieviesusi citas konkrētas izmaiņas (saturā vai formā); Še turpmāk ir minētas galvenās izmaiņas.

a)

PSO sertifikācija

Padome uzskatīja, ka ir piemēroti no Elektrības direktīvas uz jaunu 3. pantu šajā regulā pārcelt daļu sertifikācijas procedūras, kurā izklāstīta Komisijas nozīme šajā procedūrā.

| b) | Tīkla kodeksu izveide un grozījumi tīkla kodeksos

  Padome uzskatīja, ka ir piemēroti sīkāk izklāstīt tīklu kodeksu izveides procedūru (6. pants) un citu — īsāku — procedūru, lai veiktu grozījumus tīklu kodeksos (7. pants). Ar šiem pantiem aizstāts 2.e pants Komisijas priekšlikumā. Padome skaidri noteikusi Aģentūras lomu; tai vajadzētu izveidot nesaistošu pamatnostādņu sistēmu kā pamatu tīkla kodeksiem, ko izveidos PSOET, pārskatīt tīkla kodeksu projektus un izvērtēt ierosinātos grozījumus tīkla kodeksos. Vajadzības gadījumā Komisija, izmantojot komitejas procedūru, var pieņemt šos kodeksus, lai padarītu tos saistošus (skatīt arī 6. apsvērumu). |
| --- | --- |

b)

Tīkla kodeksu izveide un grozījumi tīkla kodeksos

Padome uzskatīja, ka ir piemēroti sīkāk izklāstīt tīklu kodeksu izveides procedūru (6. pants) un citu — īsāku — procedūru, lai veiktu grozījumus tīklu kodeksos (7. pants). Ar šiem pantiem aizstāts 2.e pants Komisijas priekšlikumā. Padome skaidri noteikusi Aģentūras lomu; tai vajadzētu izveidot nesaistošu pamatnostādņu sistēmu kā pamatu tīkla kodeksiem, ko izveidos PSOET, pārskatīt tīkla kodeksu projektus un izvērtēt ierosinātos grozījumus tīkla kodeksos. Vajadzības gadījumā Komisija, izmantojot komitejas procedūru, var pieņemt šos kodeksus, lai padarītu tos saistošus (skatīt arī 6. apsvērumu).

| c) | Aģentūras veiktā pārraudzība

  Padome ir ieviesusi divus apakšpunktus, kuros izklāstīta Aģentūras veiktās pārraudzības nozīme attiecībā uz tīkla kodeksu īstenošanu, ko veic PSOET (9. panta 1. punkta 2. un 3. apakšpunkts). |
| --- | --- |

c)

Aģentūras veiktā pārraudzība

Padome ir ieviesusi divus apakšpunktus, kuros izklāstīta Aģentūras veiktās pārraudzības nozīme attiecībā uz tīkla kodeksu īstenošanu, ko veic PSOET (9. panta 1. punkta 2. un 3. apakšpunkts).

| d) | Atbrīvojumi attiecībā uz jaunu infrastruktūru

  Attiecībā uz atbrīvojumu jauniem starpsavienojumiem (17. pants) Padome uzskatīja, ka Aģentūru var iesaistīt tikai tajos gadījumos, kad attiecīgās valsts regulatīvās iestādes nepanāk vienošanos vai kopīgi iesniedz lūgumu Aģentūrai (5. punkts). Dalībvalstīm arī vajadzētu būt iespējai nodrošināt, ja tās vēlas, ka oficiālu lēmumu par atbrīvojumu pieņem cita attiecīga dalībvalsts struktūra, pamatojoties uz regulatora atzinumu (6. punkts). |
| --- | --- |

d)

Atbrīvojumi attiecībā uz jaunu infrastruktūru

Attiecībā uz atbrīvojumu jauniem starpsavienojumiem (17. pants) Padome uzskatīja, ka Aģentūru var iesaistīt tikai tajos gadījumos, kad attiecīgās valsts regulatīvās iestādes nepanāk vienošanos vai kopīgi iesniedz lūgumu Aģentūrai (5. punkts). Dalībvalstīm arī vajadzētu būt iespējai nodrošināt, ja tās vēlas, ka oficiālu lēmumu par atbrīvojumu pieņem cita attiecīga dalībvalsts struktūra, pamatojoties uz regulatora atzinumu (6. punkts).

| e) | Mazumtirdzniecības tirgi

  Padome uzskata, ka ir piemēroti pārstrādāt pantu par mazumtirdzniecības tirgiem, tostarp svītrojot pārrobežu atsauci, un pārvietot to no regulas (Komisijas priekšlikuma 7.a pants) uz Elektrības direktīvu (jauns 40. pants). |
| --- | --- |

e)

Mazumtirdzniecības tirgi

Padome uzskata, ka ir piemēroti pārstrādāt pantu par mazumtirdzniecības tirgiem, tostarp svītrojot pārrobežu atsauci, un pārvietot to no regulas (Komisijas priekšlikuma 7.a pants) uz Elektrības direktīvu (jauns 40. pants).

| f) | Citi jautājumi







  — | Padome uzskata, ka ir piemēroti izmantot terminu “tīkla attīstības plāns”, nevis terminu “investīciju plāns” un ka ir jāprecizē, ka šie plāni nav saistoši (8. panta 3. punkta b) apakšpunkts). |
| --- | --- | --- |

f)

Citi jautājumi

—

Padome uzskata, ka ir piemēroti izmantot terminu “tīkla attīstības plāns”, nevis terminu “investīciju plāns” un ka ir jāprecizē, ka šie plāni nav saistoši (8. panta 3. punkta b) apakšpunkts).

| — | Atbilstīgi pārstrādātās versijas formātam Padome ir izstrādājusi jaunu pantu, lai atceltu pašlaik spēkā esošo tiesību aktu (25. pants). |
| --- | --- |

—

Atbilstīgi pārstrādātās versijas formātam Padome ir izstrādājusi jaunu pantu, lai atceltu pašlaik spēkā esošo tiesību aktu (25. pants).

---

(1)  OV C 172, 5.7.2008., 55. lpp.

(2)  OV C 211, 19.8.2008., 23. lpp.

(3)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta.

---

| 31.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 75/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 75/38

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 12/2009

ko Padome pieņēmusi 2009. gada 9. janvārī

nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009 (...) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr. 1775/2005 atcelšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 75 E/03)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Dabasgāzes iekšējais tirgus, ko pakāpeniski ievieš kopš 1999. gada, tiek veidots, lai visiem lietotājiem Kopienā būtu izvēles iespējas — neatkarīgi no tā, vai šie patērētāji ir iedzīvotāji vai uzņēmumi, rastos jaunas uzņēmējdarbības izdevības, attīstītos pārrobežu tirdzniecība, tādējādi paaugstinot efektivitāti, panākot konkurējošākas cenas un labāku pakalpojuma kvalitāti, kā arī sniedzot ieguldījumu piegādes drošuma un ilgtspējas pilnveidē. |
| --- | --- |

(1)

Dabasgāzes iekšējais tirgus, ko pakāpeniski ievieš kopš 1999. gada, tiek veidots, lai visiem lietotājiem Kopienā būtu izvēles iespējas — neatkarīgi no tā, vai šie patērētāji ir iedzīvotāji vai uzņēmumi, rastos jaunas uzņēmējdarbības izdevības, attīstītos pārrobežu tirdzniecība, tādējādi paaugstinot efektivitāti, panākot konkurējošākas cenas un labāku pakalpojuma kvalitāti, kā arī sniedzot ieguldījumu piegādes drošuma un ilgtspējas pilnveidē.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/55/EK (2003. gada 26. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1775/2005 (2005. gada 28. septembris) par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem (5) ir devusi nozīmīgu ieguldījumu šāda dabasgāzes iekšējā tirgus izveidošanā. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/55/EK (2003. gada 26. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1775/2005 (2005. gada 28. septembris) par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem (5) ir devusi nozīmīgu ieguldījumu šāda dabasgāzes iekšējā tirgus izveidošanā.

| (3) | Pieredze, kas gūta, īstenojot un uzraugot pirmo Labas prakses pamatnostādņu kopumu, kas pieņemts 2002. gadā Eiropas Gāzes regulatoru forumā (“Madrides Forums”), rāda, ka, lai pilnībā īstenotu visās dalībvalstīs šos noteikumus, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, un lai praksē nodrošinātu garantiju minimumu vienādiem tirgus piekļuves nosacījumiem, ir jānodrošina attiecīgo noteikumu juridiskais spēks. |
| --- | --- |

(3)

Pieredze, kas gūta, īstenojot un uzraugot pirmo Labas prakses pamatnostādņu kopumu, kas pieņemts 2002. gadā Eiropas Gāzes regulatoru forumā (“Madrides Forums”), rāda, ka, lai pilnībā īstenotu visās dalībvalstīs šos noteikumus, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, un lai praksē nodrošinātu garantiju minimumu vienādiem tirgus piekļuves nosacījumiem, ir jānodrošina attiecīgo noteikumu juridiskais spēks.

| (4) | Otro vispārējo noteikumu kopumu ar nosaukumu “Otrās labas prakses pamatnostādnes” pieņēma Madrides Foruma sanāksmē 2003. gada 24. un 25. septembrī, un šīs regulas mērķis ir, pamatojoties uz šīm Otrajām pamatnostādnēm, noteikt pamatprincipus un noteikumus par piekļuvi tīklam un trešo personu piekļuvi pakalpojumiem, pārslodzes pārvaldību, pārskatāmību, balansēšanu un jaudas tiesību tirdzniecību. |
| --- | --- |

(4)

Otro vispārējo noteikumu kopumu ar nosaukumu “Otrās labas prakses pamatnostādnes” pieņēma Madrides Foruma sanāksmē 2003. gada 24. un 25. septembrī, un šīs regulas mērķis ir, pamatojoties uz šīm Otrajām pamatnostādnēm, noteikt pamatprincipus un noteikumus par piekļuvi tīklam un trešo personu piekļuvi pakalpojumiem, pārslodzes pārvaldību, pārskatāmību, balansēšanu un jaudas tiesību tirdzniecību.

| (5) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/.../EK (...) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (6) paredz apvienotu pārvades un sadales sistēmas operatoru. Tālab šajā regulā izklāstītie noteikumi neprasa grozīt to attiecīgo valstu pārvades un sadales sistēmu organizāciju, kas ir saderīgas ar Direktīvas 2009/.../EK attiecīgiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/.../EK (...) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (6) paredz apvienotu pārvades un sadales sistēmas operatoru. Tālab šajā regulā izklāstītie noteikumi neprasa grozīt to attiecīgo valstu pārvades un sadales sistēmu organizāciju, kas ir saderīgas ar Direktīvas 2009/.../EK attiecīgiem noteikumiem.

| (6) | Šīs regulas darbības jomā ir ietverti augstspiediena cauruļvadi, kas vietējos izplatītājus savieno ar gāzes tīkliem un ko neizmanto galvenokārt vietējām piegādēm. |
| --- | --- |

(6)

Šīs regulas darbības jomā ir ietverti augstspiediena cauruļvadi, kas vietējos izplatītājus savieno ar gāzes tīkliem un ko neizmanto galvenokārt vietējām piegādēm.

| (7) | Jāprecizē kritēriji, pēc kuriem nosaka tarifus piekļuvei tīkliem, lai nodrošinātu, ka tie pilnībā atbilst nediskriminācijas principam un tāda iekšējā tirgus vajadzībām, kurš sekmīgi darbojas, un tie pilnībā ņem vērā vajadzību pēc sistēmas viengabalainības un atspoguļo faktiskās izmaksas, ciktāl šīs izmaksas atbilst efektīva un strukturāli salīdzināma tīkla operatora izmaksām un ir pārredzamas, tajā pašā laikā ietverot pienācīgu peļņu no ieguldījumiem un vajadzības gadījumā ņemot vērā tarifu salīdzinošo novērtēšanu, ko veic regulatīvās iestādes. |
| --- | --- |

(7)

Jāprecizē kritēriji, pēc kuriem nosaka tarifus piekļuvei tīkliem, lai nodrošinātu, ka tie pilnībā atbilst nediskriminācijas principam un tāda iekšējā tirgus vajadzībām, kurš sekmīgi darbojas, un tie pilnībā ņem vērā vajadzību pēc sistēmas viengabalainības un atspoguļo faktiskās izmaksas, ciktāl šīs izmaksas atbilst efektīva un strukturāli salīdzināma tīkla operatora izmaksām un ir pārredzamas, tajā pašā laikā ietverot pienācīgu peļņu no ieguldījumiem un vajadzības gadījumā ņemot vērā tarifu salīdzinošo novērtēšanu, ko veic regulatīvās iestādes.

| (8) | Aprēķinot tarifus piekļuvei tīkliem, ir svarīgi ņemt vērā faktiskās izmaksas, ciktāl šīs izmaksas atbilst efektīva un strukturāli salīdzināma tīkla operatora izmaksām un ir pārredzamas, kā arī vajadzību gūt attiecīgu peļņu no ieguldījumiem un stimulēt jaunas infrastruktūras celtniecību. Šajā ziņā un jo īpaši, ja pastāv efektīva gāzesvadu savstarpēja konkurence, visnotaļ atbalstāma būs tarifu salīdzinoša novērtēšana, ko veic regulatīvās iestādes. |
| --- | --- |

(8)

Aprēķinot tarifus piekļuvei tīkliem, ir svarīgi ņemt vērā faktiskās izmaksas, ciktāl šīs izmaksas atbilst efektīva un strukturāli salīdzināma tīkla operatora izmaksām un ir pārredzamas, kā arī vajadzību gūt attiecīgu peļņu no ieguldījumiem un stimulēt jaunas infrastruktūras celtniecību. Šajā ziņā un jo īpaši, ja pastāv efektīva gāzesvadu savstarpēja konkurence, visnotaļ atbalstāma būs tarifu salīdzinoša novērtēšana, ko veic regulatīvās iestādes.

| (9) | Tirgus principos balstītiem pasākumiem tarifu noteikšanai, piemēram, izsolēm, ir jābūt saderīgiem ar Direktīvā 2009/.../EK izklāstītajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(9)

Tirgus principos balstītiem pasākumiem tarifu noteikšanai, piemēram, izsolēm, ir jābūt saderīgiem ar Direktīvā 2009/.../EK izklāstītajiem noteikumiem.

| (10) | Kopējs kompleksa minimums trešo personu piekļuves pakalpojumiem ir vajadzīgs, lai praksē nodrošinātu kopēju piekļuves standarta minimumu visā Kopienā un trešo personu piekļuves pakalpojumu pietiekamu saderību, un ļautu izmantot labumus, kas gūti, sekmīgi darbojoties dabasgāzes iekšējam tirgum. |
| --- | --- |

(10)

Kopējs kompleksa minimums trešo personu piekļuves pakalpojumiem ir vajadzīgs, lai praksē nodrošinātu kopēju piekļuves standarta minimumu visā Kopienā un trešo personu piekļuves pakalpojumu pietiekamu saderību, un ļautu izmantot labumus, kas gūti, sekmīgi darbojoties dabasgāzes iekšējam tirgum.

| (11) | Taču patlaban pastāv šķēršļi tam, lai Kopienā dabasgāzi varētu pārdot ar vienādiem noteikumiem, bez diskriminācijas vai ierobežojumiem. Jo īpaši visās dalībvalstīs vēl nepastāv nediskriminējoša piekļuve tīkliem un vienlīdz efektīva regulatīvā uzraudzība. |
| --- | --- |

(11)

Taču patlaban pastāv šķēršļi tam, lai Kopienā dabasgāzi varētu pārdot ar vienādiem noteikumiem, bez diskriminācijas vai ierobežojumiem. Jo īpaši visās dalībvalstīs vēl nepastāv nediskriminējoša piekļuve tīkliem un vienlīdz efektīva regulatīvā uzraudzība.

| (12) | Komisijas 2007. gada 10. janvāra Paziņojumā “Enerģētikas politika Eiropai” uzvērts, cik svarīgi ir pabeigt dabasgāzes iekšējā tirgus izveidi un pieņemt vienādus noteikumus visiem dabasgāzes uzņēmumiem,, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā. Komisijas 2007. gada 10. janvāra Paziņojumos “Gāzes un elektroenerģijas iekšējā tirgus perspektīvas” un “Eiropas gāzes un elektroenerģijas nozares apsekojums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 17. pantu (galīgais ziņojums)” parādīts, ka pašreizējie noteikumi un pasākumi nav pietiekams pamats funkcionējoša iekšējā tirgus izveidei. |
| --- | --- |

(12)

Komisijas 2007. gada 10. janvāra Paziņojumā “Enerģētikas politika Eiropai” uzvērts, cik svarīgi ir pabeigt dabasgāzes iekšējā tirgus izveidi un pieņemt vienādus noteikumus visiem dabasgāzes uzņēmumiem,, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā. Komisijas 2007. gada 10. janvāra Paziņojumos “Gāzes un elektroenerģijas iekšējā tirgus perspektīvas” un “Eiropas gāzes un elektroenerģijas nozares apsekojums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 17. pantu (galīgais ziņojums)” parādīts, ka pašreizējie noteikumi un pasākumi nav pietiekams pamats funkcionējoša iekšējā tirgus izveidei.

| (13) | Pilnībā īstenojot spēkā esošo regulatīvo sistēmu, Regulā (EK) Nr. 1775/2005 izklāstītā dabasgāzes iekšējā tirgus regulatīvā sistēma būtu jāpielāgo atbilstoši minētajiem paziņojumiem. |
| --- | --- |

(13)

Pilnībā īstenojot spēkā esošo regulatīvo sistēmu, Regulā (EK) Nr. 1775/2005 izklāstītā dabasgāzes iekšējā tirgus regulatīvā sistēma būtu jāpielāgo atbilstoši minētajiem paziņojumiem.

| (14) | Jo īpaši ir vajadzīga pārvades sistēmas operatoru ciešāka sadarbība un koordinācija, lai izveidotu tīkla kodeksus, ar kuriem nodrošina un pārvalda efektīvu piekļuvi pārrobežu pārvades tīkliem, lai notiktu koordinēta un pietiekami tālredzīga plānošana un pārvades sistēmu attīstība Kopienā, pienācīgi ņemot vērā vides aspektus. Tīkla kodeksiem būtu jāatbilst nesaistošajām galvenajām pamatnostādnēm, ko izstrādājusi Energoregulatoru sadarbības aģentūra, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009 (6) (“Aģentūra”). Aģentūrai būtu jāpiedalās tīkla kodeksu izskatīšanā, tostarp jāizskata to atbilstība nesaistošajām galvenajām pamatnostādnēm, un Aģentūrai vajadzētu būt tiesībām minētos kodeksus ieteikt pieņemšanai Komisijā. Aģentūrai būtu jāizvērtē ierosinātie tīkla kodeksu grozījumi, un Aģentūrai vajadzētu būt tiesībām šos grozījumus ieteikt pieņemšanai Komisijā. Pārvades sistēmas operatoriem vajadzētu savus tīklus vadīt atbilstoši šiem tīkla kodeksiem. |
| --- | --- |

(14)

Jo īpaši ir vajadzīga pārvades sistēmas operatoru ciešāka sadarbība un koordinācija, lai izveidotu tīkla kodeksus, ar kuriem nodrošina un pārvalda efektīvu piekļuvi pārrobežu pārvades tīkliem, lai notiktu koordinēta un pietiekami tālredzīga plānošana un pārvades sistēmu attīstība Kopienā, pienācīgi ņemot vērā vides aspektus. Tīkla kodeksiem būtu jāatbilst nesaistošajām galvenajām pamatnostādnēm, ko izstrādājusi Energoregulatoru sadarbības aģentūra, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009 (6) (“Aģentūra”). Aģentūrai būtu jāpiedalās tīkla kodeksu izskatīšanā, tostarp jāizskata to atbilstība nesaistošajām galvenajām pamatnostādnēm, un Aģentūrai vajadzētu būt tiesībām minētos kodeksus ieteikt pieņemšanai Komisijā. Aģentūrai būtu jāizvērtē ierosinātie tīkla kodeksu grozījumi, un Aģentūrai vajadzētu būt tiesībām šos grozījumus ieteikt pieņemšanai Komisijā. Pārvades sistēmas operatoriem vajadzētu savus tīklus vadīt atbilstoši šiem tīkla kodeksiem.

| (15) | Lai panāktu dabasgāzes pārvades tīkla optimālu pārvaldību Kopienā, būtu jāizveido gāzes pārvades sistēmas operatoru Eiropas tīkls (“gāzes PSOET”). Gāzes PSOET savi uzdevumi būtu jāveic atbilstoši Kopienas konkurences noteikumiem, kurus piemēro gāzes PSOET lēmumiem. Būtu precīzi jānosaka gāzes PSOET uzdevumi, un tā darba metodēm būtu jānodrošina efektivitāte, reprezentativitāte un pārskatāmība. Gāzes PSOET sagatavotie tīkla kodeksi nav paredzēti, lai aizstātu vajadzīgos valstu tīkla kodeksus attiecībā uz jautājumiem, kas nav pārrobežu jautājumi. Tā kā efektīvāku darbu var panākt ar reģionālu pieeju, pārvades sistēmas operatoriem vispārējā sadarbības struktūrā būtu jāizveido reģionālas struktūras, vienlaikus panākot to, ka reģionālā līmenī sasniegtie rezultāti atbilst Kopienas līmeņa kodeksiem un nesaistošiem 10 gadu tīkla attīstības plāniem. Priekšnosacījums sadarbībai šādās reģionālās struktūrās ir tīkla darbību efektīva nodalīšana no ražošanas un piegādes darbībām. Nepastāvot šādai nodalīšanai, pārvades sistēmas operatoru reģionālā sadarbība var izraisīt pret konkurenci vērstu praksi. |
| --- | --- |

(15)

Lai panāktu dabasgāzes pārvades tīkla optimālu pārvaldību Kopienā, būtu jāizveido gāzes pārvades sistēmas operatoru Eiropas tīkls (“gāzes PSOET”). Gāzes PSOET savi uzdevumi būtu jāveic atbilstoši Kopienas konkurences noteikumiem, kurus piemēro gāzes PSOET lēmumiem. Būtu precīzi jānosaka gāzes PSOET uzdevumi, un tā darba metodēm būtu jānodrošina efektivitāte, reprezentativitāte un pārskatāmība. Gāzes PSOET sagatavotie tīkla kodeksi nav paredzēti, lai aizstātu vajadzīgos valstu tīkla kodeksus attiecībā uz jautājumiem, kas nav pārrobežu jautājumi. Tā kā efektīvāku darbu var panākt ar reģionālu pieeju, pārvades sistēmas operatoriem vispārējā sadarbības struktūrā būtu jāizveido reģionālas struktūras, vienlaikus panākot to, ka reģionālā līmenī sasniegtie rezultāti atbilst Kopienas līmeņa kodeksiem un nesaistošiem 10 gadu tīkla attīstības plāniem. Priekšnosacījums sadarbībai šādās reģionālās struktūrās ir tīkla darbību efektīva nodalīšana no ražošanas un piegādes darbībām. Nepastāvot šādai nodalīšanai, pārvades sistēmas operatoru reģionālā sadarbība var izraisīt pret konkurenci vērstu praksi.

| (16) | Visi tirgus dalībnieki ir ieinteresēti darbā, ko sagaida no gāzes PSOET. Tāpēc svarīga ir efektīva apspriešanās, un būtiskai nozīmei vajadzētu būt jau pastāvošajām struktūrām, kas izveidotas nolūkā sekmēt un vienkāršot apspriešanās procesu, piemēram, Eiropas Asociācijai enerģijas apmaiņas pilnveidošanai, valstu regulatoriem vai Aģentūrai. |
| --- | --- |

(16)

Visi tirgus dalībnieki ir ieinteresēti darbā, ko sagaida no gāzes PSOET. Tāpēc svarīga ir efektīva apspriešanās, un būtiskai nozīmei vajadzētu būt jau pastāvošajām struktūrām, kas izveidotas nolūkā sekmēt un vienkāršot apspriešanās procesu, piemēram, Eiropas Asociācijai enerģijas apmaiņas pilnveidošanai, valstu regulatoriem vai Aģentūrai.

| (17) | Lai stiprinātu konkurenci, izmantojot likvīdus gāzes vairumtirdzniecības tirgus, ir svarīgi, lai gāzi varētu tirgot neatkarīgi no tās atrašanās vietas sistēmā. Vienīgais veids, kā to izdarīt, ir ļaut tīkla lietotājiem neatkarīgi rezervēt ieejas un izejas jaudas, tādējādi gāzi transportējot caur zonām, nevis pa tradicionālajiem līgumceļiem. To, ka priekšroka dodama ieejas-izejas sistēmām, kas veicinās konkurenci, vairums interesentu pauda jau Sestajā Madrides forumā 2002. gada 30. un 31. oktobrī. Tarifi nebūtu jānosaka atkarībā no transporta maršruta; tādējādi tarifi, kas noteikti vienam vai vairākiem ieejas punktiem, nebūtu saistāmi ar tarifiem, kas noteikti vienam vai vairākiem izejas punktiem, un otrādi. |
| --- | --- |

(17)

Lai stiprinātu konkurenci, izmantojot likvīdus gāzes vairumtirdzniecības tirgus, ir svarīgi, lai gāzi varētu tirgot neatkarīgi no tās atrašanās vietas sistēmā. Vienīgais veids, kā to izdarīt, ir ļaut tīkla lietotājiem neatkarīgi rezervēt ieejas un izejas jaudas, tādējādi gāzi transportējot caur zonām, nevis pa tradicionālajiem līgumceļiem. To, ka priekšroka dodama ieejas-izejas sistēmām, kas veicinās konkurenci, vairums interesentu pauda jau Sestajā Madrides forumā 2002. gada 30. un 31. oktobrī. Tarifi nebūtu jānosaka atkarībā no transporta maršruta; tādējādi tarifi, kas noteikti vienam vai vairākiem ieejas punktiem, nebūtu saistāmi ar tarifiem, kas noteikti vienam vai vairākiem izejas punktiem, un otrādi.

| (18) | Atsauces uz saskaņotiem transportēšanas līgumiem saistībā ar pārvades sistēmas operatoru nediskriminējošu piekļuvi tīklam nenozīmē, ka viena sistēmas operatora transportēšanas līgumu noteikumiem jābūt tādiem pašiem kā citam pārvades sistēmas operatoram tajā vai kādā citā dalībvalstī, ja vien nav noteiktas obligātas prasības, kas jāievēro visos transportēšanas līgumos. |
| --- | --- |

(18)

Atsauces uz saskaņotiem transportēšanas līgumiem saistībā ar pārvades sistēmas operatoru nediskriminējošu piekļuvi tīklam nenozīmē, ka viena sistēmas operatora transportēšanas līgumu noteikumiem jābūt tādiem pašiem kā citam pārvades sistēmas operatoram tajā vai kādā citā dalībvalstī, ja vien nav noteiktas obligātas prasības, kas jāievēro visos transportēšanas līgumos.

| (19) | Gāzes tīklos ir ievērojamas līgumpārslodzes. Tāpēc jaunu vai no jauna pārslēgtu līgumu pārslodzes pārvaldības un jaudas piešķiršanas principu pamatā ir neizmantotas jaudas atbrīvošana, ļaujot tīkla lietotājiem apakšizīrēt vai tālākpārdot savu nolīgto jaudu, un paredzot, ka pārvades sistēmas operatoriem jāpiedāvā neizmantotā jauda tirgū ne vēlāk kā iepriekšējā dienā, un tai jābūt atslēdzamai (nepastāvīgai). Tā kā lielu proporciju veido jau noslēgtie līgumi un vajadzīgi vienlīdzīgi noteikumi jaunas un esošas jaudas lietotājiem, šie principi būtu jāpiemēro attiecībā uz visu nolīgto jaudu, tostarp uz jau noslēgtajiem līgumiem. |
| --- | --- |

(19)

Gāzes tīklos ir ievērojamas līgumpārslodzes. Tāpēc jaunu vai no jauna pārslēgtu līgumu pārslodzes pārvaldības un jaudas piešķiršanas principu pamatā ir neizmantotas jaudas atbrīvošana, ļaujot tīkla lietotājiem apakšizīrēt vai tālākpārdot savu nolīgto jaudu, un paredzot, ka pārvades sistēmas operatoriem jāpiedāvā neizmantotā jauda tirgū ne vēlāk kā iepriekšējā dienā, un tai jābūt atslēdzamai (nepastāvīgai). Tā kā lielu proporciju veido jau noslēgtie līgumi un vajadzīgi vienlīdzīgi noteikumi jaunas un esošas jaudas lietotājiem, šie principi būtu jāpiemēro attiecībā uz visu nolīgto jaudu, tostarp uz jau noslēgtajiem līgumiem.

| (20) | Lai gan fiziska tīklu pārslodze pašreiz Kopienā reti kad ir problēma, tā varētu par tādu kļūt nākotnē. Tādēļ ir svarīgi noteikt pamatprincipu pārslodzes jaudas piešķiršanai šādos gadījumos. |
| --- | --- |

(20)

Lai gan fiziska tīklu pārslodze pašreiz Kopienā reti kad ir problēma, tā varētu par tādu kļūt nākotnē. Tādēļ ir svarīgi noteikt pamatprincipu pārslodzes jaudas piešķiršanai šādos gadījumos.

| (21) | Tirgus novērošana, ko pēdējos gados veic valstu regulatīvās iestādes un Komisija, liecina, ka pašreizējās pārredzamības prasības un noteikumi par piekļuvi infrastruktūrai nav pietiekami. |
| --- | --- |

(21)

Tirgus novērošana, ko pēdējos gados veic valstu regulatīvās iestādes un Komisija, liecina, ka pašreizējās pārredzamības prasības un noteikumi par piekļuvi infrastruktūrai nav pietiekami.

| (22) | Nepieciešama vienlīdzīga piekļuve informācijai par sistēmas fizisko stāvokli, lai visi tirgus dalībnieki varētu novērtēt kopējo pieprasījumu un piedāvājumu un saprast vairumtirdzniecības cenu svārstību pamatojumu. Tas nozīmē precīzāku informāciju par piedāvājumu un pieprasījumu, tīkla jaudu, jaudas plūsmu un remontdarbiem, balansēšanu un glabāšanas jaudu pieejamību un izmantojumu. Šī informācija ir ļoti svarīga tirgus funkcionēšanai, tāpēc tai jānosaka mazāk stingri ierobežojumi tās publicēšanai konfidencialitātes dēļ. |
| --- | --- |

(22)

Nepieciešama vienlīdzīga piekļuve informācijai par sistēmas fizisko stāvokli, lai visi tirgus dalībnieki varētu novērtēt kopējo pieprasījumu un piedāvājumu un saprast vairumtirdzniecības cenu svārstību pamatojumu. Tas nozīmē precīzāku informāciju par piedāvājumu un pieprasījumu, tīkla jaudu, jaudas plūsmu un remontdarbiem, balansēšanu un glabāšanas jaudu pieejamību un izmantojumu. Šī informācija ir ļoti svarīga tirgus funkcionēšanai, tāpēc tai jānosaka mazāk stingri ierobežojumi tās publicēšanai konfidencialitātes dēļ.

| (23) | Konfidencialitātes prasības attiecībā uz komerciāli svarīgu informāciju tomēr ir īpaši atbilstīgas, ja skar uzņēmuma komerciāli stratēģiskas nozīmes datus, ja ir tikai viens glabāšanas iekārtu lietotājs, vai skar datus par sistēmas vai apakšsistēmas izejas punktiem, kas nevis ir pieslēgti citai pārvades vai izplatīšanas sistēmai, bet gan vienam rūpnieciskam tiešam patērētājam, kur tas izpaustu konfidenciālu informāciju par minētā patērētāja ražošanas procesu. |
| --- | --- |

(23)

Konfidencialitātes prasības attiecībā uz komerciāli svarīgu informāciju tomēr ir īpaši atbilstīgas, ja skar uzņēmuma komerciāli stratēģiskas nozīmes datus, ja ir tikai viens glabāšanas iekārtu lietotājs, vai skar datus par sistēmas vai apakšsistēmas izejas punktiem, kas nevis ir pieslēgti citai pārvades vai izplatīšanas sistēmai, bet gan vienam rūpnieciskam tiešam patērētājam, kur tas izpaustu konfidenciālu informāciju par minētā patērētāja ražošanas procesu.

| (24) | Lai palielinātu uzticību tirgum, tā dalībniekiem jābūt pārliecinātiem, ka par ļaunprātīgām darbībām var tikt piemērotas sankcijas. Kompetentajām iestādēm būtu jāspēj efektīvi izmeklēt gadījumus, kad situācija tirgū tiek izmantota ļaunprātīgi. Tāpēc kompetentajām iestādēm ir vajadzīga piekļuve datiem, kas sniedz informāciju par piegādes uzņēmumu operatīvajiem lēmumiem. Gāzes tirgū visus šos lēmumus ziņo sistēmas operatoriem kā jaudas rezervācijas, nominācijas un realizētās jaudas plūsmas. Sistēmas operatoriem noteiktu laiku šī informācija būtu jāglabā pieejama kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(24)

Lai palielinātu uzticību tirgum, tā dalībniekiem jābūt pārliecinātiem, ka par ļaunprātīgām darbībām var tikt piemērotas sankcijas. Kompetentajām iestādēm būtu jāspēj efektīvi izmeklēt gadījumus, kad situācija tirgū tiek izmantota ļaunprātīgi. Tāpēc kompetentajām iestādēm ir vajadzīga piekļuve datiem, kas sniedz informāciju par piegādes uzņēmumu operatīvajiem lēmumiem. Gāzes tirgū visus šos lēmumus ziņo sistēmas operatoriem kā jaudas rezervācijas, nominācijas un realizētās jaudas plūsmas. Sistēmas operatoriem noteiktu laiku šī informācija būtu jāglabā pieejama kompetentajām iestādēm.

| (25) | Piekļuve gāzes glabāšanas iekārtām un sašķidrinātās dabasgāzes (“SDG”) iekārtām ir nepietiekama, un tādēļ ir jāuzlabo attiecīgie noteikumi. Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupas novērojumi liecina, ka pārvades sistēmas operatori nepietiekami ievēro labas trešo personu piekļuves prakses brīvprātīgās pamatnostādnes, par ko visi interesenti vienojās Madrides forumā, tāpēc šie noteikumi jāpadara saistoši. |
| --- | --- |

(25)

Piekļuve gāzes glabāšanas iekārtām un sašķidrinātās dabasgāzes (“SDG”) iekārtām ir nepietiekama, un tādēļ ir jāuzlabo attiecīgie noteikumi. Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupas novērojumi liecina, ka pārvades sistēmas operatori nepietiekami ievēro labas trešo personu piekļuves prakses brīvprātīgās pamatnostādnes, par ko visi interesenti vienojās Madrides forumā, tāpēc šie noteikumi jāpadara saistoši.

| (26) | Gāzes piegādei paredzētas balansēšanas sistēmas, kuras ir nediskriminējošas un pārskatāmas un kuras izmanto sadales sistēmas operatori, ir īpaši svarīgas jaunienācējiem tirgū, kam varētu būt grūtāk balansēt savu vispārējā noieta portfeli nekā uzņēmumiem, kas attiecīgā tirgū jau darbojas. Tādēļ jāizstrādā noteikumi, lai nodrošinātu, ka pārvades sistēmas operatori vada tādas sistēmas atbilstīgi nediskriminējošiem, pārskatāmiem un efektīviem tīkla piekļuves nosacījumiem. |
| --- | --- |

(26)

Gāzes piegādei paredzētas balansēšanas sistēmas, kuras ir nediskriminējošas un pārskatāmas un kuras izmanto sadales sistēmas operatori, ir īpaši svarīgas jaunienācējiem tirgū, kam varētu būt grūtāk balansēt savu vispārējā noieta portfeli nekā uzņēmumiem, kas attiecīgā tirgū jau darbojas. Tādēļ jāizstrādā noteikumi, lai nodrošinātu, ka pārvades sistēmas operatori vada tādas sistēmas atbilstīgi nediskriminējošiem, pārskatāmiem un efektīviem tīkla piekļuves nosacījumiem.

| (27) | Primāro jaudas tiesību tirdzniecībai ir nozīmīga vieta konkurētspējīga tirgus attīstībā un likviditātes veicināšanā. Tādēļ šai regulai būtu jāparedz pamatnoteikumi attiecībā uz šādu tirdzniecību. |
| --- | --- |

(27)

Primāro jaudas tiesību tirdzniecībai ir nozīmīga vieta konkurētspējīga tirgus attīstībā un likviditātes veicināšanā. Tādēļ šai regulai būtu jāparedz pamatnoteikumi attiecībā uz šādu tirdzniecību.

| (28) | Valstu regulatīvajām iestādēm būtu jānodrošina atbilstība šīs regulas noteikumiem un saskaņā ar to pieņemtajām pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(28)

Valstu regulatīvajām iestādēm būtu jānodrošina atbilstība šīs regulas noteikumiem un saskaņā ar to pieņemtajām pamatnostādnēm.

| (29) | Pamatnostādnēs, kas pievienotas šai regulai, ir ietverti konkrēti, sīki izstrādāti šo principu īstenošanas noteikumi, pamatojoties uz iepriekšminētajām Otrajām labas prakses pamatnostādnēm. Vajadzības gadījumā šie noteikumi laika gaitā attīstīsies, ņemot vērā valstu gāzes piegādes sistēmu atšķirības. |
| --- | --- |

(29)

Pamatnostādnēs, kas pievienotas šai regulai, ir ietverti konkrēti, sīki izstrādāti šo principu īstenošanas noteikumi, pamatojoties uz iepriekšminētajām Otrajām labas prakses pamatnostādnēm. Vajadzības gadījumā šie noteikumi laika gaitā attīstīsies, ņemot vērā valstu gāzes piegādes sistēmu atšķirības.

| (30) | Ierosinot grozījumus šīs regulas pielikumā paredzētajās pamatnostādnēs, Komisijai būtu jānodrošina, ka tā Madrides Forumā iepriekš apspriežas ar visām attiecīgām personām, kas saistītas ar pamatnostādnēm un ko pārstāv profesionālās organizācijas, un ar dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(30)

Ierosinot grozījumus šīs regulas pielikumā paredzētajās pamatnostādnēs, Komisijai būtu jānodrošina, ka tā Madrides Forumā iepriekš apspriežas ar visām attiecīgām personām, kas saistītas ar pamatnostādnēm un ko pārstāv profesionālās organizācijas, un ar dalībvalstīm.

| (31) | Dalībvalstīm un valstu kompetentajām iestādēm attiecīgā informācija būtu jāiesniedz Komisijai. Komisijai šāda informācija būtu jāapstrādā konfidenciāli. |
| --- | --- |

(31)

Dalībvalstīm un valstu kompetentajām iestādēm attiecīgā informācija būtu jāiesniedz Komisijai. Komisijai šāda informācija būtu jāapstrādā konfidenciāli.

| (32) | Šī regula un saskaņā ar to pieņemtās pamatnostādnes neskar Kopienas konkurences noteikumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(32)

Šī regula un saskaņā ar to pieņemtās pamatnostādnes neskar Kopienas konkurences noteikumu piemērošanu.

| (33) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7). |
| --- | --- |

(33)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7).

| (34) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro sagatavot vai pieņemt pamatnostādnes, kas vajadzīgas, lai panāktu minimālo saskaņotības pakāpi šīs regulas mērķa sasniegšanai. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(34)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro sagatavot vai pieņemt pamatnostādnes, kas vajadzīgas, lai panāktu minimālo saskaņotības pakāpi šīs regulas mērķa sasniegšanai. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (35) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi — proti, izstrādāt taisnīgus noteikumus par piekļuves nosacījumiem dabasgāzes pārvades sistēmām, glabāšanas un SDG iekārtas — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(35)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi — proti, izstrādāt taisnīgus noteikumus par piekļuves nosacījumiem dabasgāzes pārvades sistēmām, glabāšanas un SDG iekārtas — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (36) | Ņemot vērā to, kādus grozījumus pašlaik izdara Regulā (EK) 1775/2005, skaidrības un racionalizācijas labad ir vēlams attiecīgos noteikumus pārstrādāt, tos visus apvienojot vienā jaunas regulas tekstā, |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā to, kādus grozījumus pašlaik izdara Regulā (EK) 1775/2005, skaidrības un racionalizācijas labad ir vēlams attiecīgos noteikumus pārstrādāt, tos visus apvienojot vienā jaunas regulas tekstā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Šīs regulas mērķis ir:

| a) | izveidot nediskriminējošus noteikumus par piekļuves nosacījumiem dabasgāzes pārvades sistēmām, ņemot vērā attiecīgo valstu un reģionu tirgu īpašās iezīmes, lai nodrošinātu dabasgāzes iekšējā tirgus pareizu darbību; |
| --- | --- |

a)

izveidot nediskriminējošus noteikumus par piekļuves nosacījumiem dabasgāzes pārvades sistēmām, ņemot vērā attiecīgo valstu un reģionu tirgu īpašās iezīmes, lai nodrošinātu dabasgāzes iekšējā tirgus pareizu darbību;

| b) | izveidot nediskriminējošus noteikumus par piekļuves nosacījumiem SDG iekārtām un glabāšanas iekārtām, ņemot vērā valstu un reģionālo tirgu īpašās iezīmes; un |
| --- | --- |

b)

izveidot nediskriminējošus noteikumus par piekļuves nosacījumiem SDG iekārtām un glabāšanas iekārtām, ņemot vērā valstu un reģionālo tirgu īpašās iezīmes; un

| c) | veicināt labi funkcionējoša un pārskatāma vairumtirdzniecības tirgus veidošanos, kam raksturīga augsta gāzes piegādes drošuma pakāpe. Ar to paredz mehānismus, lai saskaņotu noteikumus gāzes pārrobežu tirdzniecībai. |
| --- | --- |

c)

veicināt labi funkcionējoša un pārskatāma vairumtirdzniecības tirgus veidošanos, kam raksturīga augsta gāzes piegādes drošuma pakāpe. Ar to paredz mehānismus, lai saskaņotu noteikumus gāzes pārrobežu tirdzniecībai.

Šā panta pirmajā daļā minētie mērķi ietver saskaņotu tīkla, bet ne glabāšanas iekārtu, piekļuves tarifu principu vai to aprēķinu metodikas noteikšanu, trešo personu piekļuves pakalpojumu izveidi, saskaņotu jaudas piešķiršanas un pārslodzes pārvaldības principu noteikšanu, pārskatāmības prasību, balansēšanas noteikumu un balansēšanas maksu noteikšanu, kā arī jaudas tirdzniecības veicināšanu.

Šo regulu, izņemot 19. panta 4. punktu, piemēro vienīgi glabāšanas iekārtām, uz kurām attiecas Direktīvas 2009/.../EK 32. panta 3. vai 4. punkts.

Dalībvalstis var izveidot organizāciju vai iestādi, kā paredzēts Direktīvā 2009/.../EK, lai veiktu vienu vai vairākas funkcijas, ko parasti veic pārvades sistēmas operators, un kurai piemēro šīs regulas prasības. Uz šādu organizāciju vai iestādi attiecas sertifikācija saskaņā ar šīs regulas 3. pantu, to norīko saskaņā ar Direktīvas 2009/.../EK 10. pantu.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “pārvade” ir dabasgāzes transportēšana pa cauruļvadu tīklu, kas galvenokārt sastāv no augstspiediena cauruļvadiem un kuri nav maģistrālu cauruļvadu tīkli, kā arī nav daļa no augstspiediena cauruļvadiem, ko galvenokārt lieto vietējai dabasgāzes izplatīšanai, lai piegādātu to patērētājiem, bet neietver nodrošinājumu; |
| --- | --- |

1)

“pārvade” ir dabasgāzes transportēšana pa cauruļvadu tīklu, kas galvenokārt sastāv no augstspiediena cauruļvadiem un kuri nav maģistrālu cauruļvadu tīkli, kā arī nav daļa no augstspiediena cauruļvadiem, ko galvenokārt lieto vietējai dabasgāzes izplatīšanai, lai piegādātu to patērētājiem, bet neietver nodrošinājumu;

| 2) | “transporta līgums” ir līgums, ko pārvades sistēmas operators ir noslēdzis ar tīkla lietotāju, lai veiktu pārvadi; |
| --- | --- |

2)

“transporta līgums” ir līgums, ko pārvades sistēmas operators ir noslēdzis ar tīkla lietotāju, lai veiktu pārvadi;

| 3) | “jauda” ir maksimāli iespējamā plūsma, kas izteikta normālkubikmetros attiecībā pret laika vienību vai enerģijas vienībās attiecībā pret laika vienību, un ko tīkla lietotāji ir tiesīgi saņemt saskaņā ar transporta līguma noteikumiem; |
| --- | --- |

3)

“jauda” ir maksimāli iespējamā plūsma, kas izteikta normālkubikmetros attiecībā pret laika vienību vai enerģijas vienībās attiecībā pret laika vienību, un ko tīkla lietotāji ir tiesīgi saņemt saskaņā ar transporta līguma noteikumiem;

| 4) | “neizmantota jauda” ir konstanta jauda, ko tīkla lietotājs ir ieguvis saskaņā ar transportēšanas līgumu, bet ko šis lietotājs nav nominējis līgumā noteiktajā termiņā; |
| --- | --- |

4)

“neizmantota jauda” ir konstanta jauda, ko tīkla lietotājs ir ieguvis saskaņā ar transportēšanas līgumu, bet ko šis lietotājs nav nominējis līgumā noteiktajā termiņā;

| 5) | “pārslodzes pārvaldība” ir pārvades sistēmas operatora jaudas portfeļa apsaimniekošana, lai optimāli un maksimāli izmantotu tehniskās jaudas un savlaicīgi konstatētu paredzamos pārslodzes un piesātinājuma punktus; |
| --- | --- |

5)

“pārslodzes pārvaldība” ir pārvades sistēmas operatora jaudas portfeļa apsaimniekošana, lai optimāli un maksimāli izmantotu tehniskās jaudas un savlaicīgi konstatētu paredzamos pārslodzes un piesātinājuma punktus;

| 6) | “sekundārais tirgus” ir tirgus, kurā pārdod jaudas, ko nepārdod primārajā tirgū; |
| --- | --- |

6)

“sekundārais tirgus” ir tirgus, kurā pārdod jaudas, ko nepārdod primārajā tirgū;

| 7) | “nominācija” ir iepriekšējs tīkla lietotāja paziņojums pārvades sistēmas operatoram par faktisko plūsmu, ko tīkla lietotājs vēlas ievadīt sistēmā vai aizvadīt no tās; |
| --- | --- |

7)

“nominācija” ir iepriekšējs tīkla lietotāja paziņojums pārvades sistēmas operatoram par faktisko plūsmu, ko tīkla lietotājs vēlas ievadīt sistēmā vai aizvadīt no tās;

| 8) | “renominācija” ir vēlāks paziņojums par koriģētu nomināciju; |
| --- | --- |

8)

“renominācija” ir vēlāks paziņojums par koriģētu nomināciju;

| 9) | “sistēmas viengabalainība” ir jebkurš stāvoklis pārvades sistēmā, arī vajadzīgās pārvades iekārtās, kurā dabasgāzes spiediens un kvalitāte ir pārvades sistēmas operatora noteiktajās minimālajās un maksimālajās robežās, garantējot dabasgāzes pārvadi no tehniskā viedokļa; |
| --- | --- |

9)

“sistēmas viengabalainība” ir jebkurš stāvoklis pārvades sistēmā, arī vajadzīgās pārvades iekārtās, kurā dabasgāzes spiediens un kvalitāte ir pārvades sistēmas operatora noteiktajās minimālajās un maksimālajās robežās, garantējot dabasgāzes pārvadi no tehniskā viedokļa;

| 10) | “balansēšanas periods” ir laiks, kurā enerģijas vienībās izteikta dabasgāzes apjoma izņemšana visiem tīkla lietotājiem ir jākompensē ar tāda paša dabasgāzes apjoma ievadi pārvades sistēmā saskaņā ar transporta līgumu vai tīkla kodeksu; |
| --- | --- |

10)

“balansēšanas periods” ir laiks, kurā enerģijas vienībās izteikta dabasgāzes apjoma izņemšana visiem tīkla lietotājiem ir jākompensē ar tāda paša dabasgāzes apjoma ievadi pārvades sistēmā saskaņā ar transporta līgumu vai tīkla kodeksu;

| 11) | “tīkla lietotājs” ir pārvades sistēmas operatora klienti vai potenciāli klienti un paši pārvades sistēmas operatori tiktāl, ciktāl viņiem jāveic ar pārvadi saistītas darbības; |
| --- | --- |

11)

“tīkla lietotājs” ir pārvades sistēmas operatora klienti vai potenciāli klienti un paši pārvades sistēmas operatori tiktāl, ciktāl viņiem jāveic ar pārvadi saistītas darbības;

| 12) | “atslēdzami pakalpojumi” ir pārvades sistēmas operatora piedāvātie pakalpojumi attiecībā uz atslēdzamu jaudu; |
| --- | --- |

12)

“atslēdzami pakalpojumi” ir pārvades sistēmas operatora piedāvātie pakalpojumi attiecībā uz atslēdzamu jaudu;

| 13) | “atslēdzama jauda” ir gāzes pārvades jauda, ko pārvades sistēmas operators var atslēgt saskaņā ar transporta līgumā paredzētiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

13)

“atslēdzama jauda” ir gāzes pārvades jauda, ko pārvades sistēmas operators var atslēgt saskaņā ar transporta līgumā paredzētiem nosacījumiem;

| 14) | “ilgtermiņa pakalpojumi” ir pārvades sistēmas operatora piedāvātie pakalpojumi, kas ilgst gadu vai ilgāku laiku; |
| --- | --- |

14)

“ilgtermiņa pakalpojumi” ir pārvades sistēmas operatora piedāvātie pakalpojumi, kas ilgst gadu vai ilgāku laiku;

| 15) | “īstermiņa pakalpojumi” ir pārvades sistēmas operatora piedāvātie pakalpojumi, kas ilgst īsāku laiku nekā gads; |
| --- | --- |

15)

“īstermiņa pakalpojumi” ir pārvades sistēmas operatora piedāvātie pakalpojumi, kas ilgst īsāku laiku nekā gads;

| 16) | “konstanta jauda” ir gāzes pārvades jauda, ko pārvades sistēmas operators, parakstot līgumu, ir garantējis kā neatslēdzamu; |
| --- | --- |

16)

“konstanta jauda” ir gāzes pārvades jauda, ko pārvades sistēmas operators, parakstot līgumu, ir garantējis kā neatslēdzamu;

| 17) | “konstanti pakalpojumi” ir pārvades sistēmas operatora piedāvātie pakalpojumi attiecībā uz konstanto jaudu; |
| --- | --- |

17)

“konstanti pakalpojumi” ir pārvades sistēmas operatora piedāvātie pakalpojumi attiecībā uz konstanto jaudu;

| 18) | “tehniskā jauda” ir maksimāli iespējamā konstantā jauda, ko pārvades sistēmas operators var piedāvāt tīkla lietotājiem, ņemot vērā sistēmas viengabalainību un pārvades tīkla vadīšanas prasības; |
| --- | --- |

18)

“tehniskā jauda” ir maksimāli iespējamā konstantā jauda, ko pārvades sistēmas operators var piedāvāt tīkla lietotājiem, ņemot vērā sistēmas viengabalainību un pārvades tīkla vadīšanas prasības;

| 19) | “līgumā paredzētā jauda” ir jauda, ko pārvades sistēmas operators ir piešķīris kādam tīkla lietotājam ar transporta līgumu; |
| --- | --- |

19)

“līgumā paredzētā jauda” ir jauda, ko pārvades sistēmas operators ir piešķīris kādam tīkla lietotājam ar transporta līgumu;

| 20) | “pieejamā jauda” ir tehniskās jaudas daļa, kas nav piešķirta un attiecīgā brīdī joprojām ir pieejama sistēmai; |
| --- | --- |

20)

“pieejamā jauda” ir tehniskās jaudas daļa, kas nav piešķirta un attiecīgā brīdī joprojām ir pieejama sistēmai;

| 21) | “līgumpārslodze” ir stāvoklis, kad pieprasījums pēc konstantas jaudas pārsniedz tehnisko jaudu; |
| --- | --- |

21)

“līgumpārslodze” ir stāvoklis, kad pieprasījums pēc konstantas jaudas pārsniedz tehnisko jaudu;

| 22) | “primārais tirgus” ir tirgus, kurā pārvades sistēmas operatori tieši nodarbojas ar jaudu tirdzniecību; |
| --- | --- |

22)

“primārais tirgus” ir tirgus, kurā pārvades sistēmas operatori tieši nodarbojas ar jaudu tirdzniecību;

| 23) | “fiziska pārslodze” ir stāvoklis, kad pieprasījums pēc faktiskās piegādes kādā brīdī pārsniedz tehnisko jaudu; |
| --- | --- |

23)

“fiziska pārslodze” ir stāvoklis, kad pieprasījums pēc faktiskās piegādes kādā brīdī pārsniedz tehnisko jaudu;

| 24) | “SDG iekārtas jauda” ir SDG termināla jauda dabasgāzes sašķidrināšanai vai SDG importēšanai, izņemšanai, palīgpakalpojumiem, glabāšanai uz laiku vai regazifikācijai; |
| --- | --- |

24)

“SDG iekārtas jauda” ir SDG termināla jauda dabasgāzes sašķidrināšanai vai SDG importēšanai, izņemšanai, palīgpakalpojumiem, glabāšanai uz laiku vai regazifikācijai;

| 25) | “tilpums” ir gāzes daudzums, kuru glabāšanas iekārtas lietotājs var uzglabāt glabāšanas iekārtā; |
| --- | --- |

25)

“tilpums” ir gāzes daudzums, kuru glabāšanas iekārtas lietotājs var uzglabāt glabāšanas iekārtā;

| 26) | “piegādājamība” ir ātrums, kādā glabāšanas iekārtas lietotājs var izņemt gāzi no glabāšanas iekārtas; |
| --- | --- |

26)

“piegādājamība” ir ātrums, kādā glabāšanas iekārtas lietotājs var izņemt gāzi no glabāšanas iekārtas;

| 27) | “ievades rādītājs” ir ātrums, kādā glabāšanas iekārtas lietotājs var ievadīt gāzi glabāšanas iekārtā; |
| --- | --- |

27)

“ievades rādītājs” ir ātrums, kādā glabāšanas iekārtas lietotājs var ievadīt gāzi glabāšanas iekārtā;

| 28) | “glabāšanas jauda” ir jebkura tilpuma, ievades rādītāja un piegādājamības kombinācija. |
| --- | --- |

28)

“glabāšanas jauda” ir jebkura tilpuma, ievades rādītāja un piegādājamības kombinācija.

2.   Neskarot šā panta 1. punktā paredzētās definīcijas, piemēro arī tās šai regulai atbilstīgās definīcijas, kas izklāstītas Direktīvas 2009/.../EK 2. pantā, izņemot pārvades definīciju minētā panta 3. punktā.

Šā panta 1. punkta 3. līdz 23. apakšpunktā paredzētās definīcijas, kas attiecas uz pārvadi, pēc analoģijas piemēro arī glabāšanas un SDG iekārtām.

3. pants

Pārvades sistēmas operatoru sertifikācija

1.   Komisija tūlīt pēc tā saņemšanas pārbauda ikvienu paziņojumu attiecībā uz lēmumu par pārvades sistēmas operatoru sertifikāciju, kā paredzēts Direktīvas 2009/.../EK 10. panta 6. punktā. Divos mēnešos pēc šāda paziņojuma saņemšanas dienas Komisija attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei sniedz savu atzinumu par tā atbilstību Direktīvas 2009/.../EK 10. panta 2. punktam vai 11. pantam un 9. pantam.

Gatavojot pirmajā daļā minēto atzinumu, Komisija var lūgt Aģentūru sniegt atzinumu par valsts regulatīvās iestādes lēmumu. Šādā gadījumā pirmajā daļā minēto divu mēnešu termiņu pagarina vēl par diviem mēnešiem.

Ja Komisija pirmajā un otrajā daļā minētajā termiņā nav sniegusi atzinumu, uzskata, ka tai nav iebildumu pret regulatīvās iestādes lēmumu.

2.   Saņēmusi Komisijas atzinumu, valsts regulatīvā iestāde divos mēnešos pieņem galīgo lēmumu par pārvades sistēmas operatora sertifikāciju, pilnībā ņemot vērā minēto atzinumu. Regulatīvās iestādes lēmumu un Komisijas atzinumu publicē kopā.

3.   Jebkurā procedūras brīdī regulatīvās iestādes un/vai Komisija var lūgt, lai pārvades sistēmas operators un/vai uzņēmums, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām, sniedz visu informāciju, kas tām nepieciešama šajā pantā paredzēto uzdevumu veikšanai.

4.   Regulatīvās iestādes un Komisija ievēro konfidencialitāti attiecībā uz komerciāli jutīgu informāciju.

5.   Komisija var pieņemt pamatnostādnes, kurās sīki izklāsta šā panta 1. un 2. punkta īstenošanai piemērojamo procedūru. Šos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 28. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

6.   Ja Komisija ir saņēmusi paziņojumu par pārvades sistēmas operatora sertifikāciju, kā paredzēts Direktīvas 2009/.../EK 9. panta 10. punktā, Komisija pieņem lēmumu par sertifikāciju. Regulatīvā iestāde izpilda Komisijas lēmumu.

4. pants

Gāzes pārvades sistēmas operatoru Eiropas tīkls

Visi pārvades sistēmas operatori sadarbojas Kopienas līmenī, izmantojot gāzes PSOET, lai veicinātu dabasgāzes iekšējā tirgus izveides pabeigšanu un panāktu dabasgāzes pārvades tīkla optimālu pārvaldību un tehnisko attīstību.

5. pants

Gāzes PSOET izveide

1.   Līdz ... (8) gāzes pārvades sistēmas operatori iesniedz Komisijai un Aģentūrai izveidojamā gāzes PSOET statūtu projektu, locekļu sarakstu un reglamenta projektu, tostarp reglamenta noteikumus par apspriešanos ar citiem interesentiem.

2.   Aģentūra pēc apspriešanās ar organizācijām, kas pārstāv visus interesentus, divos mēnešos pēc to saņemšanas dienas sniedz Komisijai atzinumu par statūtu projektu, locekļu sarakstu un reglamenta projektu.

3.   Komisija sniedz atzinumu par statūtu projektu, locekļu sarakstu un reglamenta projektu trīs mēnešos pēc Aģentūras atzinuma saņemšanas dienas.

4.   Trīs mēnešos pēc Komisijas atzinuma saņemšanas dienas pārvades sistēmas operatori izveido gāzes PSOET, kā arī pieņem un publicē tā statūtus un reglamentu.

6. pants

Tīkla kodeksu izveide

1.   Komisija pēc apspriešanās ar Aģentūru, gāzes PSOET un citiem attiecīgajiem interesentiem sagatavo gada prioritāšu sarakstu, norādot 8. panta 6. punktā minētās jomas, kas iekļaujamas tīkla kodeksu izstrādē.

2.   Komisija var prasīt, lai Aģentūra pieņemamā termiņā, kas nepārsniedz sešus mēnešus, iesniedz nesaistošu galveno pamatnostādņu projektu, kurā saskaņā ar 8. panta 7. punktu paredzēti skaidri un objektīvi izstrādes principi tīkla kodeksiem, kas attiecas uz prioritāšu sarakstā noteiktajām jomām. Ar katru nesaistošās galvenās pamatnostādnes projektu sekmē nediskriminējošu, lietderīgu konkurenci un tirgus efektīvu darbību. Pēc Aģentūras pamatota pieprasījuma Komisija var minēto termiņu pagarināt.

3.   Aģentūra vismaz divus mēnešus atklāti un pārskatāmi apspriežas ar gāzes PSOET un citiem attiecīgajiem interesentiem par nesaistošās galvenās pamatnostādnes projektu.

4.   Ja Komisija uzskata, ka nesaistošās galvenās pamatnostādnes projekts nesekmē nediskriminējošu, lietderīgu konkurenci un tirgus efektīvu darbību, tā var lūgt Aģentūru pieņemamā termiņā pārskatīt nesaistošās galvenās pamatnostādnes projektu un atkārtoti iesniegt to Komisijai.

5.   Ja Aģentūrā neiesniedz vai atkārtoti neiesniedz nesaistošās galvenās pamatnostādnes projektu termiņā, ko Komisija noteikusi saskaņā ar 2. līdz 4. punktu, tad Komisija izstrādā attiecīgo nesaistošo galveno pamatnostādni.

6.   Komisija prasa, lai gāzes PSOET pieņemamā termiņā, kas nepārsniedz 12 mēnešus, iesniedz Aģentūrai tīkla kodeksu, kurā ievērota attiecīgā nesaistošā galvenā pamatnostādne.

7.   Trīs mēnešos pēc tīkla kodeksa saņemšanas dienas, kuru laikā Aģentūra var oficiāli apspriesties ar attiecīgajiem interesentiem, tā sniedz gāzes PSOET pamatotu atzinumu par tīkla kodeksu.

8.   Gāzes PSOET var grozīt tīkla kodeksu, ņemot vērā Aģentūras atzinumu, un atkārtoti iesniegt to Aģentūrai.

9.   Ja Aģentūra ir pārliecināta, ka tīkla kodeksā pilnībā ievērotas attiecīgās nesaistošās galvenās pamatnostādnes, tā iesniedz Komisijai tīkla kodeksu un var ieteikt to pieņemt.

10.   Ja gāzes PSOET nav izstrādājis tīkla kodeksu termiņā, ko Komisija noteikusi saskaņā ar 6. punktu, tad Komisija var prasīt, lai Aģentūra sagatavo tīkla kodeksa projektu, pamatojoties uz attiecīgo nesaistošo galveno pamatnostādni. Aģentūra, izstrādājot tīkla kodeksa projektu saskaņā ar šo punktu, var sākt turpmākas apspriedes. Aģentūra iesniedz Komisijai tīkla kodeksa projektu, kas sagatavots saskaņā ar šo punktu, un var ieteikt to pieņemt.

11.   Ja gāzes PSOET nav izstrādājis tīkla kodeksu vai ja Aģentūra nav izstrādājusi tīkla kodeksa projektu, kā minēts šā panta 10. punktā, Komisija var pēc savas iniciatīvas vai pēc Aģentūras ierosinājuma saskaņā ar šā panta 9. punktu pieņemt vienu vai vairākus tīkla kodeksus 8. panta 6. punktā uzskaitītajās jomās.

Ja Komisija pēc savas iniciatīvas ierosina pieņemt tīkla kodeksu, tā vismaz divus mēnešus var par kodeksa projektu apspriesties ar Aģentūru, gāzes PSOET un visiem attiecīgajiem interesentiem.

Šos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 28. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

12.   Šis pants neskar Komisijas tiesības pieņemt un grozīt pamatnostādnes atbilstoši 23. pantam.

7. pants

Grozījumi tīkla kodeksos

1.   Grozījumus saskaņā ar 6. pantu pieņemtajos tīkla kodeksos Aģentūrai var ierosināt personas, kas varētu būt ieinteresētas attiecīgajā tīkla kodeksā, tostarp gāzes PSOET, pārvades sistēmas operatori, sistēmas lietotāji un patērētāji. Aģentūra var ierosināt grozījumus arī pēc savas iniciatīvas.

2.   Aģentūra savā reglamentā nosaka iedarbīgas procedūras grozījumu projektu izvērtēšanai un ciešām apspriedēm (tostarp ar gāzes PSOET un sistēmas lietotājiem) par tiem. Pēc šā procesa pabeigšanas Aģentūra var iesniegt pamatotus grozījumu priekšlikumus Komisijai, tajos norādot, kā šie ierosinājumi atbilst 6. panta 2. punktā minētajiem tīkla kodeksu mērķiem.

3.   Komisija, ņemot vērā Aģentūras priekšlikumus, var pieņemt grozījumus jebkurā tīkla kodeksā, kas pieņemts saskaņā ar 6. pantu. Šos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 28. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

4.   Ierosināto grozījumu izskatīšana saskaņā ar 28. panta 2. punktā izklāstīto procedūru attiecas vienīgi uz aspektiem, kas saistīti ar šiem ierosinātajiem grozījumiem. Šie ierosinātie grozījumi neskar citus grozījumus, ko Komisija varētu ierosināt.

8. pants

Gāzes PSOET uzdevumi

1.   Elektroenerģijas PSOET pēc Komisijas pieprasījuma saskaņā ar 6. panta 6. punktu izstrādā tīkla kodeksu šā panta 6. punktā minētajām jomām.

2.   Gāzes PSOET var izstrādāt tīkla kodeksus 6. punktā minētajām jomām, ja šie kodeksi nav saistīti ar jomām, uz kurām attiecas Komisijas pieprasījums. Šos tīkla kodeksus iesniedz Aģentūrai atzinuma sniegšanai.

3.   Gāzes PSOET pieņem:

| a) | kopējus tīkla vadīšanas instrumentus un izpētes plānus; |
| --- | --- |

a)

kopējus tīkla vadīšanas instrumentus un izpētes plānus;

| b) | katru otro gadu — nesaistošu Kopienas 10 gadu tīkla attīstības plānu (“tīkla attīstības plāns”), tostarp Eiropas piegādes pietiekamības prognozi; |
| --- | --- |

b)

katru otro gadu — nesaistošu Kopienas 10 gadu tīkla attīstības plānu (“tīkla attīstības plāns”), tostarp Eiropas piegādes pietiekamības prognozi;

| c) | gada darba programmu; |
| --- | --- |

c)

gada darba programmu;

| d) | gada pārskatu; |
| --- | --- |

d)

gada pārskatu;

| e) | ikgadējās ziemas un vasaras piegādes prognozes. |
| --- | --- |

e)

ikgadējās ziemas un vasaras piegādes prognozes.

4.   Šā panta 3. punkta b) apakšpunktā minētā Eiropas piegādes prognoze aptver vispārēju gāzes sistēmas pietiekamību piegādāt gāzi atbilstīgi pašreizējam un prognozētajam pieprasījumam nākamajiem pieciem gadiem un laikposmam no pieciem līdz desmit gadiem no minētās prognozes dienas. Eiropas piegādes pietiekamības prognozes pamatā ir valstu piegādes prognozes, ko sagatavo katrs atsevišķs pārvades sistēmas operators.

5.   Šā panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajā gada darba programmā ietver attiecīgajā gadā sagatavojamo tīkla kodeksu sarakstu un aprakstu, tīkla vadīšanas koordinēšanas plānu, kā arī pētniecības un attīstības pasākumus, norādot orientējošu grafiku.

6.   Šā panta 1. un 2. punktā minētie tīkla kodeksi, vajadzības gadījumā ņemot vērā reģionālas īpatnības, aptver šādas jomas:

| a) | tīkla drošības un uzticamības noteikumi; |
| --- | --- |

a)

tīkla drošības un uzticamības noteikumi;

| b) | tīkla pieslēguma noteikumi; |
| --- | --- |

b)

tīkla pieslēguma noteikumi;

| c) | trešo personu piekļuves noteikumi; |
| --- | --- |

c)

trešo personu piekļuves noteikumi;

| d) | datu apmaiņas un līguma izpildes noteikumi; |
| --- | --- |

d)

datu apmaiņas un līguma izpildes noteikumi;

| e) | savstarpējas savietojamības noteikumi; |
| --- | --- |

e)

savstarpējas savietojamības noteikumi;

| f) | operatīvās procedūras ārkārtas situācijās; |
| --- | --- |

f)

operatīvās procedūras ārkārtas situācijās;

| g) | jaudas piešķiršanas un pārslodzes pārvaldības noteikumi; |
| --- | --- |

g)

jaudas piešķiršanas un pārslodzes pārvaldības noteikumi;

| h) | tirdzniecības noteikumi, kas attiecas uz tehnisku un praktisku nodrošinājumu tīkla piekļuvei un uz sistēmas balansēšanu; |
| --- | --- |

h)

tirdzniecības noteikumi, kas attiecas uz tehnisku un praktisku nodrošinājumu tīkla piekļuvei un uz sistēmas balansēšanu;

| i) | pārskatāmības noteikumi; |
| --- | --- |

i)

pārskatāmības noteikumi;

| j) | balansēšanas noteikumi, tostarp ar tīklu saistīti noteikumi par nominācijas procedūru, noteikumi par balansēšanas maksām un noteikumi par operatīvo balansēšanu starp pārvades sistēmas operatoru sistēmām; |
| --- | --- |

j)

balansēšanas noteikumi, tostarp ar tīklu saistīti noteikumi par nominācijas procedūru, noteikumi par balansēšanas maksām un noteikumi par operatīvo balansēšanu starp pārvades sistēmas operatoru sistēmām;

| k) | noteikumi par saskaņotām pārvades tarifu struktūrām; un |
| --- | --- |

k)

noteikumi par saskaņotām pārvades tarifu struktūrām; un

| l) | energoefektivitāte gāzes tīklos. |
| --- | --- |

l)

energoefektivitāte gāzes tīklos.

7.   Tīkla kodeksus izstrādā vienīgi par pārrobežu tīklu aspektiem, un tie neskar dalībvalstu tiesības izveidot valstu kodeksus par aspektiem, kas nav pārrobežu aspekti.

8.   Gāzes PSOET pārrauga un izvērtē to, kā īsteno tīkla kodeksus un pamatnostādnes, ko Komisija ir pieņēmusi saskaņā ar 6. panta 11. punktu, kā arī to ietekmi uz to piemērojamo noteikumu saskaņošanu, kuru mērķis ir veicināt tirgus integrāciju. Gāzes PSOET par konstatēto ziņo Aģentūrai, un izvērtējuma rezultātus ietver šā panta 3. punkta d) apakšpunktā minētajā gada pārskatā.

9.   Gāzes PSOET dara pieejamu visu informāciju, ko Aģentūra lūdz, lai veiktu savus uzdevumus saskaņā ar 9. panta 1 punktu.

10.   Katru otro gadu gāzes PSOET pieņem un publicē tīkla attīstības plānu, kas minēts 3. punkta b) apakšpunktā. Šajā tīkla attīstības plānā ietver integrēta tīkla modelēšanu, scenāriju izstrādi, Eiropas piegādes pietiekamības prognozi un sistēmas elastības vērtējumu.

Tīkla attīstības plānā jo īpaši:

| a) | ņem vērā valstu ieguldījumu plānus, 12. panta 1. punktā minētos reģionālos ieguldījumu plānus un, attiecīgajā gadījumā, pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem saskaņā ar Lēmumu Nr. 1364/2006/EK (9); |
| --- | --- |

a)

ņem vērā valstu ieguldījumu plānus, 12. panta 1. punktā minētos reģionālos ieguldījumu plānus un, attiecīgajā gadījumā, pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem saskaņā ar Lēmumu Nr. 1364/2006/EK (9);

| b) | attiecībā uz pārrobežu starpsavienojumiem ņem vērā sistēmas lietotāju attiecīgās vajadzības un iekļauj ieguldītāju ilgtermiņa saistības, kā minēts Direktīvas 2009/.../EK 14. un 22. pantā; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz pārrobežu starpsavienojumiem ņem vērā sistēmas lietotāju attiecīgās vajadzības un iekļauj ieguldītāju ilgtermiņa saistības, kā minēts Direktīvas 2009/.../EK 14. un 22. pantā;

| c) | nosaka vajadzības veikt ieguldījumus, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu jaudu. |
| --- | --- |

c)

nosaka vajadzības veikt ieguldījumus, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu jaudu.

11.   Pēc Komisijas pieprasījuma gāzes PSOET dara Komisijai zināmus savus apsvērumus par 23. pantā minēto pamatnostādņu pieņemšanu.

9. pants

Aģentūras veiktā pārraudzība

1.   Aģentūra pārrauga, kā gāzes PSOET veic 8. panta 1., 2. un 3. punktā minētos uzdevumus, un sniedz Komisijai ziņojumu.

Aģentūra pārrauga, kā gāzes PSOET īsteno tīkla kodeksus, kas izstrādāti saskaņā ar 8. panta 2. punktu, un tīkla kodeksus, kas izstrādāti saskaņā ar 6. panta 1. līdz 10. punktu, bet kurus Komisija nav pieņēmusi saskaņā ar 6. panta 11. punktu. Aģentūra iesniedz Komisijai pamatotu atzinumu, kurā norāda, kādēļ gāzes PSOET nav īstenojis šos tīkla kodeksus.

Aģentūra pārrauga un izvērtē, kā īsteno tīkla kodeksus un pamatnostādnes, ko Komisija ir pieņēmusi saskaņā ar 6. panta 11. punktu, un kā tie iespaido piemērojamo noteikumu saskaņošanu, lai veicinātu tirgus integrāciju, lai izvairītos no diskriminācijas, sekmētu lietderīgu konkurenci, tirgus efektīvu darbību, un sniedz par to ziņojumu Komisijai.

2.   Gāzes PSOET iesniedz Aģentūrai tīkla attīstības plāna projektu un gada darba programmas projektu, tostarp informāciju par apspriedēm, lai saņemtu Aģentūras atzinumu.

Divos mēnešos pēc saņemšanas dienas Aģentūra sniedz gāzes PSOET un Komisijai pienācīgi pamatotu atzinumu un ieteikumus, ja tā uzskata, ka gāzes PSOET iesniegtais gada darba programmas projekts vai tīkla attīstības plāna projekts neveicina diskriminācijas novēršanu, lietderīgu konkurenci, tirgus efektīvu darbību vai trešo personu piekļuvei pietiekamu pārrobežu starpsavienojuma līmeni.

10. pants

Apspriešanās

1.   Izstrādājot tīkla kodeksus, tīkla attīstības plāna projektu un gada darba programmu, kā minēts 8. panta 1., 2. un 3. punktā, gāzes PSOET saskaņā ar 5. panta 1. punktā minēto reglamentu organizē plašu, savlaicīgu, atklātu un pārskatāmu apspriešanās procesu ar visiem attiecīgajiem tirgus dalībniekiem, un jo īpaši ar organizācijām, kas pārstāv interesentus. Šī apspriešanās aptver arī valstu regulatīvās iestādes un citas valsts iestādes, piegādes un ražošanas uzņēmumus, lietotājus, sistēmas lietotājus, sadales sistēmas operatorus, tostarp attiecīgās nozares apvienības, tehniskas struktūras un interesentu grupas. Tās mērķis ir lēmumu pieņemšanas procesā apzināt visu attiecīgo pušu apsvērumus un priekšlikumus.

2.   Publisko visus dokumentus un sanāksmju protokolus, kas saistīti ar 1. punktā minētajām apspriedēm.

3.   Pirms gada darba programmas un tīkla kodeksu, kā minēts 8. panta 1., 2. un 3. punktā, pieņemšanas gāzes PSOET norāda, kā ir ņemti vērā apspriešanās gaitā izteiktie apsvērumi. Ja kādi apsvērumi nav ņemti vērā, gāzes PSOET norāda pamatojumu.

11. pants

Izmaksas

Izmaksas, kas saistītas ar 4. līdz 12. pantā minētajām gāzes PSOET darbībām, sedz pārvades sistēmas operatori, un tās iekļauj tarifu aprēķinos. Regulatīvās iestādes apstiprina šīs izmaksas vienīgi tad, ja tās ir pieņemamas un samērīgas.

12. pants

Pārvades sistēmas operatoru reģionālā sadarbība

1.   Pārvades sistēmas operatori izveido reģionālo sadarbību gāzes PSOET ietvaros, lai sekmētu 8. panta 1., 2. un 3. punktā minētās darbības. Tie jo īpaši ik pēc diviem gadiem publicē reģionālo ieguldījumu plānu un var pieņemt ieguldījumu lēmumus, pamatojoties uz šo reģionālo ieguldījumu plānu.

2.   Pārvades sistēmas operatori sekmē pasākumus, kas nodrošina tīkla optimālu pārvaldību, un veicina enerģijas biržu attīstību, pārrobežu jaudas piešķiršanu ar nediskriminējošiem, uz tirgu vērstiem risinājumiem, pienācīgu uzmanību veltot ieguvumiem no netiešām izsolēm, lai gūtu īstermiņa piešķīrumus, un balansēšanas mehānismu integrāciju.

3.   Komisija, ņemot vērā pastāvošās reģionālās sadarbības struktūras, var noteikt katras reģionālās sadarbības struktūras ģeogrāfisko teritoriju. Katra dalībvalsts drīkst veicināt sadarbību vairāk nekā vienā ģeogrāfiskajā teritorijā. Šo pirmajā teikumā minēto pasākumu, kas paredzēts, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 28. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

Šajā nolūkā Komisija var apspriesties ar gāzes PSOET un Aģentūru.

13. pants

Tīkla piekļuves tarifi

1.   Tarifi vai metodikas, kas izmantotas to aprēķināšanai, kurus piemēro pārvades sistēmas operatori un apstiprinājušas regulatīvās iestādes saskaņā ar Direktīvas 2009/.../EK 40. panta 6. punktu, kā arī tarifi, kas publicēti saskaņā ar minētās direktīvas 31. panta 1. punktu, ir pārskatāmi, ņem vērā vajadzību pēc sistēmas viengabalainības un tās uzlabošanas, un atspoguļo faktiskās izmaksas, ciktāl šīs izmaksas atbilst efektīva un strukturāli salīdzināma tīkla operatora izmaksām un ir pārredzamas, tajā pašā laikā ietverot attiecīgu peļņu no ieguldījumiem, un vajadzības gadījumā ņemot vērā tarifu salīdzinošo novērtēšanu, ko izstrādājušas regulatīvās iestādes. Tarifus vai metodikas, kas izmantotas, lai tos aprēķinātu, piemēro bez diskriminācijas.

Dalībvalstis var pieņemt lēmumu, ka tarifus var arī noteikt, izmantojot pasākumus, kas balstīti uz tirgus principiem, piemēram, izsoles, ar nosacījumu, ka tādus pasākumus un tajos gūtos ieņēmumus apstiprina attiecīgā regulatīvā iestāde.

Tarifi vai metodikas, kas izmantotas, lai tos aprēķinātu, veicina efektīvu gāzes tirdzniecību un konkurenci, vienlaikus ļaujot izvairīties no savstarpējas tīkla lietotāju subsidēšanas, nodrošinot stimulu ieguldījumiem un uzturot vai radot pārvades tīklu savstarpēju izmantojamību.

Tarifus tīkla lietotājiem nosaka atsevišķi katram pārvades sistēmas ieejas punktam un izejas punktam. Izmaksu attiecināšanas mehānismus un tarifu noteikšanas metodiku attiecībā uz ieejas punktiem un izejas punktiem apstiprina valsts regulatīvās iestādes. Dalībvalstis nodrošina to, ka, beidzoties pārejas periodam, no ... (10) maksas neaprēķina pamatojoties uz līgumiem.

2.   Tīkla piekļuves tarifi neierobežo tirgus likviditāti, nedz arī kropļo tirdzniecību pār dažādu pārvades sistēmu robežām. Ja atšķirības tarifu struktūrās vai balansēšanas mehānismos varētu kavēt pārvades sistēmu savstarpēju tirdzniecību un neatkarīgi no Direktīvas 2009/.../EK 40. panta 6. punkta, pārvades sistēmas operatori ciešā sadarbībā ar attiecīgām valstu iestādēm aktīvi darbojas, lai panāktu tarifu struktūru un samaksas principu saplūšanu, tostarp attiecībā uz balansēšanu.

14. pants

Trešo personu piekļuves pakalpojumi saistībā ar pārvades sistēmas operatoriem

1.   Pārvades sistēmas operatori:

| a) | nodrošina nediskriminējošu pakalpojumu piedāvājumu visiem tīkla lietotājiem. Īpaši, ja pārvades sistēmas operators piedāvā vienādus pakalpojumus dažādiem klientiem, tas to dara saskaņā ar vienādiem līguma noteikumiem, izmantojot vai nu saskaņotus transportēšanas līgumus, vai vienotu tīkla kodeksu, ko kompetenta iestāde apstiprinājusi saskaņā ar Direktīvas 2009/.../EK 40. pantā paredzēto procedūru; |
| --- | --- |

a)

nodrošina nediskriminējošu pakalpojumu piedāvājumu visiem tīkla lietotājiem. Īpaši, ja pārvades sistēmas operators piedāvā vienādus pakalpojumus dažādiem klientiem, tas to dara saskaņā ar vienādiem līguma noteikumiem, izmantojot vai nu saskaņotus transportēšanas līgumus, vai vienotu tīkla kodeksu, ko kompetenta iestāde apstiprinājusi saskaņā ar Direktīvas 2009/.../EK 40. pantā paredzēto procedūru;

| b) | sniedz gan konstantus, gan atslēdzamus trešo personu piekļuves pakalpojumus. Atslēdzamas jaudas cena atspoguļo pārrāvuma iespējamību; |
| --- | --- |

b)

sniedz gan konstantus, gan atslēdzamus trešo personu piekļuves pakalpojumus. Atslēdzamas jaudas cena atspoguļo pārrāvuma iespējamību;

| c) | piedāvā tīkla lietotājiem gan ilgtermiņa, gan īstermiņa pakalpojumus. |
| --- | --- |

c)

piedāvā tīkla lietotājiem gan ilgtermiņa, gan īstermiņa pakalpojumus.

2.   Saskaņā ar 13. panta 1. punktā paredzētiem principiem transporta līgums, kam ir nestandarta spēkā stāšanās datums vai derīguma termiņš, kurš ir īsāks nekā gada transporta standartlīgumam, neliek piemērot patvaļīgi noteiktus lielākus vai mazākus tarifus, neatspoguļojot attiecīgā pakalpojuma tirgus vērtību.

3.   Sniedzot trešo personu piekļuves pakalpojumus, attiecīgā gadījumā tīkla lietotājiem var pieprasīt atbilstīgas garantijas attiecībā uz to kredītspēju. Šādas garantijas nedrīkst veidot nepamatotus šķēršļus attiecībā uz piekļuvi tirgum, un tām jābūt nediskriminējošām, pārskatāmām un samērīgām.

15. pants

Trešo personu piekļuves pakalpojumi saistībā ar glabāšanas un SDG iekārtām

1.   SDG un glabāšanas sistēmas operators:

| a) | visiem tīkla lietotājiem nediskriminējoši piedāvā pakalpojumus; jo īpaši, ja SDG vai glabāšanas sistēmas operators piedāvā to pašu pakalpojumu dažādiem lietotājiem, nodrošina līdzvērtīgus līguma noteikumus; |
| --- | --- |

a)

visiem tīkla lietotājiem nediskriminējoši piedāvā pakalpojumus; jo īpaši, ja SDG vai glabāšanas sistēmas operators piedāvā to pašu pakalpojumu dažādiem lietotājiem, nodrošina līdzvērtīgus līguma noteikumus;

| b) | piedāvā pakalpojumus, kas ir saderīgi ar starpsavienotu gāzes transportēšanas sistēmu izmantošanu, un veicina piekļuvi, sadarbojoties ar pārvades sistēmas operatoru; un |
| --- | --- |

b)

piedāvā pakalpojumus, kas ir saderīgi ar starpsavienotu gāzes transportēšanas sistēmu izmantošanu, un veicina piekļuvi, sadarbojoties ar pārvades sistēmas operatoru; un

| c) | publisko atbilstīgu informāciju, jo īpaši ziņas par pakalpojumu izmantojumu un pieejamību, termiņā, kas atbilst SDG vai glabāšanas iekārtu izmantotāju pamatotām komerciālām vajadzībām. |
| --- | --- |

c)

publisko atbilstīgu informāciju, jo īpaši ziņas par pakalpojumu izmantojumu un pieejamību, termiņā, kas atbilst SDG vai glabāšanas iekārtu izmantotāju pamatotām komerciālām vajadzībām.

2.   Ikviens glabāšanas sistēmas operators:

| a) | sniedz gan pastāvīgus, gan nepastāvīgus trešo personu piekļuves pakalpojumus; atslēdzamas (nepastāvīgas) jaudas cena atspoguļo atslēgšanas iespējamību; |
| --- | --- |

a)

sniedz gan pastāvīgus, gan nepastāvīgus trešo personu piekļuves pakalpojumus; atslēdzamas (nepastāvīgas) jaudas cena atspoguļo atslēgšanas iespējamību;

| b) | piedāvā glabāšanas iekārtu lietotājiem gan ilgtermiņa, gan īstermiņa pakalpojumus; |
| --- | --- |

b)

piedāvā glabāšanas iekārtu lietotājiem gan ilgtermiņa, gan īstermiņa pakalpojumus;

| c) | piedāvā glabāšanas iekārtu lietotājiem gan saistītus, gan nesaistītus glabāšanas tilpuma, ievades rādītāja un piegādājamības pakalpojumus. |
| --- | --- |

c)

piedāvā glabāšanas iekārtu lietotājiem gan saistītus, gan nesaistītus glabāšanas tilpuma, ievades rādītāja un piegādājamības pakalpojumus.

3.   SDG un glabāšanas iekārtas līgumos nedrīkst patvaļīgi paredzēt augstākus tarifus situācijās, kad šie līgumi slēgti:

| a) | ārpus dabasgāzes piegādes standarta gada ar nestandarta sākuma datumu; vai |
| --- | --- |

a)

ārpus dabasgāzes piegādes standarta gada ar nestandarta sākuma datumu; vai

| b) | uz īsāku laiku nekā standarta SDG un glabāšanas iekārtu līgums uz gadu. |
| --- | --- |

b)

uz īsāku laiku nekā standarta SDG un glabāšanas iekārtu līgums uz gadu.

4.   Sniedzot trešo personu piekļuves pakalpojumus, attiecīgā gadījumā tīkla lietotājiem var pieprasīt atbilstīgas garantijas saistībā ar to kredītspēju. Šādas garantijas neveido nepamatotus šķēršļus attiecībā uz piekļuvi tirgum, un tās ir nediskriminējošas, pārskatāmas un samērīgas.

5.   Līguma ierobežojumus attiecībā uz SDG iekārtas un glabāšanas iekārtas minimālo lielumu pamato ar tehniskajiem ierobežojumiem, un tie ļauj mazākiem glabāšanas lietotājiem piekļūt glabāšanas pakalpojumiem.

16. pants

Jaudas piešķiršanas mehānismu un pārslodzes pārvaldības procedūru principi, kas attiecas uz pārvades sistēmas operatoriem

1.   Maksimāli iespējamo jaudu visos būtiskos 18. panta 3. punktā minētajos punktos dara pieejamu tirgus dalībniekiem, ņemot vērā sistēmas viengabalainību un tīkla efektīvu darbību.

2.   Pārvades sistēmas operatori īsteno un publicē nediskriminējošus un pārskatāmus jaudas piešķiršanas mehānismus, kas:

| a) | dod pareizus ekonomiskos signālus tehnisko jaudu efektīvam un maksimālam izmantojumam, un veicina ieguldījumus jaunā infrastruktūrā; |
| --- | --- |

a)

dod pareizus ekonomiskos signālus tehnisko jaudu efektīvam un maksimālam izmantojumam, un veicina ieguldījumus jaunā infrastruktūrā;

| b) | ir saderīgas ar tādiem tirgus mehānismiem kā tūlītējas piegādes tirgi un tirdzniecība no centralizētām noliktavām, un reizē ir elastīgas un spējīgas piemēroties mainīgiem tirgus apstākļiem; |
| --- | --- |

b)

ir saderīgas ar tādiem tirgus mehānismiem kā tūlītējas piegādes tirgi un tirdzniecība no centralizētām noliktavām, un reizē ir elastīgas un spējīgas piemēroties mainīgiem tirgus apstākļiem;

| c) | ir saderīgas ar dalībvalstu tīkla piekļuves sistēmām. |
| --- | --- |

c)

ir saderīgas ar dalībvalstu tīkla piekļuves sistēmām.

3.   Pārvades sistēmas operators īsteno un publicē nediskriminējošas un pārskatāmas pārslodzes pārvaldības procedūras, kuru pamatā ir šādi principi:

| a) | līgumpārslodzes gadījumā pārvades sistēmas operators piedāvā neizmantoto jaudu primārajā tirgū vismaz nākamajai dienai, šo jaudu darot atslēdzami pieejamu; |
| --- | --- |

a)

līgumpārslodzes gadījumā pārvades sistēmas operators piedāvā neizmantoto jaudu primārajā tirgū vismaz nākamajai dienai, šo jaudu darot atslēdzami pieejamu;

| b) | tīkla lietotāji drīkst tālākpārdot vai apakšizīrēt sekundārajā tirgū savu neizmantoto, līgumā paredzēto jaudu. Dalībvalsts var prasīt paziņojumu vai informāciju par pārvades sistēmas operatoru no tīkla lietotājiem. |
| --- | --- |

b)

tīkla lietotāji drīkst tālākpārdot vai apakšizīrēt sekundārajā tirgū savu neizmantoto, līgumā paredzēto jaudu. Dalībvalsts var prasīt paziņojumu vai informāciju par pārvades sistēmas operatoru no tīkla lietotājiem.

4.   Ja pastāv fiziska pārslodze, pārvades sistēmas operatori vai, attiecīgā gadījumā, regulatīvās iestādes piemēro nediskriminējošus un pārskatāmus jaudas piešķiršanas mehānismus.

5.   Pārvades sistēmas operatori regulāri vērtē tirgus pieprasījumu, lai noteiktu vajadzību veikt jaunus ieguldījumus. Plānojot jaunus ieguldījumus, pārvades sistēmas operatori novērtē tirgus pieprasījumu.

17. pants

Jaudas piešķiršanas mehānismu principi un pārslodzes pārvaldības procedūras saistībā ar glabāšanas un SDG iekārtām

1.   Ņemot vērā sistēmas viengabalainības un darbības apsvērumus, tirgus dalībniekiem piedāvā maksimālo glabāšanas un SDG iekārtu jaudu.

2.   Ikviens SDG un glabāšanas sistēmas operators īsteno un publicē nediskriminējošus un pārskatāmus jaudas piešķiršanas mehānismus, kas:

| a) | dod pareizus ekonomiskos signālus jaudas efektīvam un maksimālam izmantojumam un veicina ieguldījumus jaunā infrastruktūrā; |
| --- | --- |

a)

dod pareizus ekonomiskos signālus jaudas efektīvam un maksimālam izmantojumam un veicina ieguldījumus jaunā infrastruktūrā;

| b) | ir saderīgi ar tādiem tirgus mehānismiem kā tūlītējas piegādes tirgi un tirdzniecība no centralizētām noliktavām, un vienlaikus ir elastīgi un spējīgi piemēroties mainīgiem tirgus apstākļiem; |
| --- | --- |

b)

ir saderīgi ar tādiem tirgus mehānismiem kā tūlītējas piegādes tirgi un tirdzniecība no centralizētām noliktavām, un vienlaikus ir elastīgi un spējīgi piemēroties mainīgiem tirgus apstākļiem;

| c) | ir saderīgi ar pieslēgtajām tīkla piekļuves sistēmām. |
| --- | --- |

c)

ir saderīgi ar pieslēgtajām tīkla piekļuves sistēmām.

3.   SDG un glabāšanas iekārtu līgumos ietver pasākumus jaudas slēptas uzkrāšanas novēršanai, ņemot vērā šādus principus, ko piemēro līgumpārslodzes gadījumos:

| a) | sistēmas operatori piedāvā neizmantoto SDG un glabāšanas iekārtu jaudu primārajā tirgū; attiecībā uz glabāšanas iekārtām to dara vismaz nākamajai dienai, šo jaudu darot atslēdzami pieejamu; |
| --- | --- |

a)

sistēmas operatori piedāvā neizmantoto SDG un glabāšanas iekārtu jaudu primārajā tirgū; attiecībā uz glabāšanas iekārtām to dara vismaz nākamajai dienai, šo jaudu darot atslēdzami pieejamu;

| b) | SDG un glabāšanas iekārtu lietotājiem, kas to vēlas, ir tiesības tālākpārdot savu līgumā paredzēto jaudu sekundārajā tirgū. |
| --- | --- |

b)

SDG un glabāšanas iekārtu lietotājiem, kas to vēlas, ir tiesības tālākpārdot savu līgumā paredzēto jaudu sekundārajā tirgū.

18. pants

Pārskatāmības prasības saistībā ar pārvades sistēmas operatoriem

1.   Pārvades sistēmas operators publisko sīku informāciju par pakalpojumiem, ko tas piedāvā, un attiecīgiem spēkā esošiem nosacījumiem, kā arī tehnisko informāciju, kas vajadzīga, lai tīkla lietotāji varētu efektīvi piekļūt tīklam.

2.   Lai nodrošinātu pārskatāmus, objektīvus un nediskriminējošus tarifus un veicinātu gāzes pārvades tīklu efektīvu izmantošanu, pārvades sistēmas operatori vai attiecīgas valsts iestādes publicē pieņemamu un pietiekami sīki izklāstītu informāciju par tarifu veidošanu, metodiku un struktūru.

3.   Katrs pārvades sistēmas operators par sniegtajiem pakalpojumiem regulāri un secīgi, un viegli izmantojamā un standartizētā formā publisko skaitlisku informāciju par tehniskām, līgumos paredzētām un pieejamām jaudām, kas attiecas uz visiem būtiskiem punktiem, arī ieejas un izejas punktiem.

4.   Būtiskos pārvades sistēmas punktus, par ko informācija jāpublisko, apstiprina kompetentās iestādes pēc apspriešanās ar tīkla lietotājiem.

5.   Pārvades sistēmas operators vienmēr izpauž šajā regulā prasīto informāciju jēgpilnā, kvantitatīvi skaidrā, viegli saprotamā veidā un bez diskriminācijas.

6.   Pārvades sistēmas operators publisko ex-ante un ex-post piegādes un pieprasījuma informāciju, pamatojoties uz nominācijām, prognozēm un faktiskajām plūsmām uz sistēmu un no tās. Publiskota informācija ir tikpat detalizēta kā pārvades sistēmas operatoram pieejamā informācija.

Pārvades sistēmas operators publisko sistēmas balansēšanai veiktos pasākumus, radušās izmaksas un gūtos ieņēmumus.

Attiecīgie tirgus dalībnieki sniedz pārvades sistēmas operatoram šajā pantā minētās ziņas.

19. pants

Pārskatāmības prasības saistībā ar glabāšanas iekārtām un SDG iekārtām

1.   Ikviens SDG un glabāšanas sistēmas operators publisko sīku informāciju par tā piedāvātajiem pakalpojumiem un attiecīgiem piemērotajiem nosacījumiem, kā arī tehnisko informāciju, kas vajadzīga, lai SDG un glabāšanas iekārtu lietotāji varētu efektīvi piekļūt SDG un glabāšanas iekārtām.

2.   SDG un glabāšanas sistēmas operators par sniegtajiem pakalpojumiem regulāri un nepārtraukti lietotājam ērti saprotamā un standartizētā veidā publisko skaitlisku informāciju par glabāšanas un SDG iekārtu jaudām, par kurām noslēgti līgumi un kas ir pieejamas.

3.   SDG un glabāšanas sistēmas operatori vienmēr sniedz šajā regulā prasīto informāciju jēgpilnā, skaitliski skaidrā, viegli saprotamā veidā un bez diskriminācijas.

4.   SDG un glabāšanas sistēmas operatori publisko gāzes daudzumu katrā glabāšanas vai SDG iekārtā, vai glabāšanas iekārtu grupā, ja tas atbilst veidam, kādā piekļuve tiek piedāvāta sistēmu lietotājiem, plūsmas uz iekārtu un no tās un glabāšanas un SDG iekārtas pieejamās jaudas, arī attiecībā uz tām iekārtām, uz kurām neattiecas trešo personu piekļuve. Informāciju paziņo arī pārvades sistēmas operatoram, kas to publisko apkopotā veidā par sistēmu vai apakšsistēmu, ko veido noteiktie (būtiskie) punkti. Šo informāciju atjaunina vismaz reizi dienā.

Gadījumos, kad glabāšanas sistēmas lietotājs ir vienīgais glabāšanas iekārtas lietotājs, glabāšanas sistēmas lietotājs var iesniegt valsts regulatīvajai iestādei pamatotu lūgumu apstrādāt šā punkta pirmajā daļā minētos datus konfidenciāli. Ja valsts regulatīvā iestāde secina, ka šāds lūgums ir pamatots, īpaši ņemot vērā vajadzību līdzsvarot interesi likumīgi aizsargāt uzņēmējdarbības noslēpumus, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt glabāšanas sistēmas lietotāja vispārējo komerciālo stratēģiju un mērķi izveidot konkurētspējīgu gāzes iekšējo tirgu, tā var uz vienu gadu vai mazāk atļaut glabāšanas sistēmas operatoram nepubliskot pirmajā daļā minētos datus. Šo punktu piemēro, neskarot pirmajā daļā minēto pārvades sistēmas operatora paziņošanas un publicēšanas pienākumu, izņemot gadījumus, kad apkopotie dati ir identiski atsevišķās glabāšanas sistēmas datiem, kurus valsts regulatīvā iestāde atļāvusi nepublicēt.

20. pants

Lietvedības prasības sistēmas operatoriem

Pārvades sistēmas operatori, glabāšanas sistēmas operatori un SDG sistēmas operatori piecus gadus glabā pieejamus valsts iestādēm, tostarp valsts regulatīvajai iestādei, valsts konkurences iestādei un Komisijai visu informāciju, kas minēta 18. un 19. pantā un I pielikuma 3. daļā.

21. pants

Balansēšanas noteikumi un noteikumi par balansēšanas maksām

1.   Izstrādā taisnīgus, nediskriminējošus un pārskatāmus balansēšanas noteikumus, kuru pamatā ir objektīvi kritēriji. Balansēšanas noteikumi atspoguļo patiesas sistēmas vajadzības, ņemot vērā pārvades sistēmas operatoram pieejamos līdzekļus. Balansēšanas noteikumu pamatā ir tirgus principi.

2.   Lai ļautu tīkla lietotājiem laikus veikt nepieciešamās izmaiņas, pārvades sistēmas operatori tiešsaistē sniedz pietiekamu, savlaicīgu un droši ticamu informāciju par tīkla lietotāju balansa statusu.

Sniegtā informācija ir tikpat detalizēta kā pārvades sistēmas operatoram pieejamā informācija, un tā atspoguļo laikposmu, par kuru aprēķina balansēšanas maksas.

Par šīs informācijas sniegšanu neiekasē samaksu.

3.   Balansēšanas maksas pēc iespējas atspoguļo izmaksas, kā arī stimulē tīkla lietotājus balansēt gāzes ievadi un izvadi. Ar tām vairās savstarpēji subsidēt tīkla lietotājus un netraucē ienākt tirgū jauniem dalībniekiem.

Kompetentās iestādes vai attiecīgā gadījumā pārvades sistēmas operatori publisko jebkuru metodiku, ar ko aprēķina balansēšanas maksas, kā arī galīgos tarifus.

4.   Dalībvalstis nodrošina to, lai pārvades sistēmas operatori censtos saskaņot balansēšanas režīmus un optimizētu balansēšanas maksas struktūras un līmeņus, veicinot gāzes tirdzniecību.

22. pants

Jaudas tiesību tirdzniecība

Katrs pārvades, SDG un glabāšanas sistēmas operators veic saprātīgus pasākumus, lai jaudas tiesības būtu brīvi tirgojamas un veicinātu šādu tirdzniecību. Katrs operators izstrādā saskaņotus transporta, SDG iekārtas un glabāšanas līgumus un procedūras primārajam tirgum, lai veicinātu sekundāru jaudu tirdzniecību, un atzīst primāro jaudas tiesību nodošanu, ja sistēmas lietotāji to ir darījuši zināmu.

Saskaņotos transportēšanas, SDG iekārtas un glabāšanas līgumus dara zināmus regulatīvajām iestādēm.

23. pants

Pamatnostādnes

1.   Attiecīgā gadījumā pamatnostādnēs, kas paredz minimālo saskaņotības pakāpi, kura vajadzīga, lai sasniegtu šīs regulas mērķi, paredz:

| a) | informāciju par trešo personu piekļuves pakalpojumiem, tostarp par šo pakalpojumu būtību, ilgumu un citām prasībām, kā noteikts 14. un 15. pantā; |
| --- | --- |

a)

informāciju par trešo personu piekļuves pakalpojumiem, tostarp par šo pakalpojumu būtību, ilgumu un citām prasībām, kā noteikts 14. un 15. pantā;

| b) | informāciju par principiem, ko izmanto jaudas piešķiršanas mehānismos un pārslodzes pārvaldības procedūrām līgumpārslodzes gadījumā, kā noteikts 16. un 17. pantā; |
| --- | --- |

b)

informāciju par principiem, ko izmanto jaudas piešķiršanas mehānismos un pārslodzes pārvaldības procedūrām līgumpārslodzes gadījumā, kā noteikts 16. un 17. pantā;

| c) | ziņas par informācijas sniegšanu, tehnisko informāciju, kas vajadzīga, lai tīkla lietotāji varētu efektīvi piekļūt sistēmai, par noteiktajiem būtiskajiem punktiem attiecībā uz pārskatāmības prasībām, tostarp informāciju, ko publicē par visiem noteiktajiem būtiskajiem punktiem, un termiņus šīs informācijas publicēšanai, kā noteikts 18. un 19. pantā; |
| --- | --- |

c)

ziņas par informācijas sniegšanu, tehnisko informāciju, kas vajadzīga, lai tīkla lietotāji varētu efektīvi piekļūt sistēmai, par noteiktajiem būtiskajiem punktiem attiecībā uz pārskatāmības prasībām, tostarp informāciju, ko publicē par visiem noteiktajiem būtiskajiem punktiem, un termiņus šīs informācijas publicēšanai, kā noteikts 18. un 19. pantā;

| d) | informāciju par tarifu metodiku attiecībā uz dabasgāzes pārrobežu tirdzniecību, kā noteikts 13. pantā; |
| --- | --- |

d)

informāciju par tarifu metodiku attiecībā uz dabasgāzes pārrobežu tirdzniecību, kā noteikts 13. pantā;

| e) | informāciju par jautājumiem, kas minēti 8. panta 6. punktā. |
| --- | --- |

e)

informāciju par jautājumiem, kas minēti 8. panta 6. punktā.

2.   Pamatnostādnes par 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem jautājumiem attiecībā uz pārvades sistēmas operatoriem ir izklāstītas pielikumā.

Komisija var grozīt pieņemt pamatnostādnes par šā panta 1. punktā uzskaitītajiem jautājumiem un grozīt minētā punkta a), b) un c) apakšpunktā minētās pamatnostādnes. Šos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot, pieņem saskaņā ar 28. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

3.   Saskaņā ar šo regulu pieņemto pamatnostādņu piemērojums un grozījumi atspoguļo attiecīgo valstu gāzes sistēmu atšķirības, un tālab nav vajadzīgi vienoti, sīki noteikumi un nosacījumi trešo personu piekļuvei Kopienas līmenī. Tajās gan var būt ietvertas obligātas prasības, lai nodrošinātu nediskriminējošus un pārskatāmus tīkla piekļuves noteikumus, kas vajadzīgi dabasgāzes iekšējam tirgum un ko var piemērot, ievērojot attiecīgo valstu gāzes sistēmu atšķirības.

24. pants

Regulatīvās iestādes

Regulatīvās iestādes, veicot savus pienākumus, nodrošina atbilstību šai regulai un pamatnostādnēm, kas pieņemtas atbilstoši 23. pantam.

Ja tas vajadzīgs šīs regulas mērķu sasniegšanai, tās sadarbojas viena ar otru, ar Komisiju un ar Aģentūru, kā noteikts Direktīvas 2009/.../EK VIII sadaļā.

25. pants

Informācijas sniegšana

Dalībvalstis un regulatīvās iestādes pēc pieprasījuma iesniedz Komisijai visu informāciju, kas vajadzīga 23. panta nolūkā.

Komisija nosaka pieņemamu termiņu, kādā jāsniedz informācija, ņemot vērā to, cik sarežģīta ir vajadzīgā informācija un cik steidzami tā vajadzīga.

26. pants

Dalībvalstu tiesības paredzēt sīkāk izstrādātus pasākumus

Šī regula neskar dalībvalstu tiesības saglabāt vai ieviest pasākumus, kuros ir sīkāk izstrādāti noteikumi nekā tie, kas izklāstīti šajā regulā un 23. pantā minētajās pamatnostādnēs.

27. pants

Sankcijas

1.   Dalībvalstis paredz normas attiecībā uz sankcijām, ko piemēro par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu minēto noteikumu īstenošanu. Paredzētajām sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un preventīvām. Šīs normas, kas atbilst Regulā (EK) Nr. 1775/2005 paredzētajiem noteikumiem, dalībvalstis paziņo Komisijai līdz 2006. gada 1. jūlijam un nekavējoties paziņo Komisijai par jebkādiem turpmākiem iespaidojošiem grozījumiem. Līdz ... (11) tās paziņo Komisijai tās normas, kas neatbilst Regulā (EK) Nr. 1775/2005 paredzētajiem noteikumiem, un nekavējoties paziņo Komisijai par jebkādiem turpmākiem iespaidojošiem grozījumiem.

2.   Sankcijām, kas paredzētas atbilstoši 1. punktam, nav krimināltiesiska rakstura.

28. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar Direktīvas 2009/.../EK 50. pantu.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

29. pants

Komisijas ziņojums

Komisija pārrauga šīs regulas īstenošanu. Ziņojumā, ko Komisija sniedz saskaņā ar Direktīvas 2009/.../EK 51. panta 6. punktu, tā ziņo arī par pieredzi, kas uzkrāta šīs regulas piemērošanas gaitā. Ziņojumā īpaši izvērtē, cik sekmīga ir bijusi regulas piemērošana, nodrošinot nediskriminējošus gāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumus, un to, kā šie nosacījumi atspoguļo izmaksas, lai palīdzētu patērētājiem izdarīt izvēli labi funkcionējošā dabasgāzes iekšējā tirgū un sniegtu ieguldījumu ilgtermiņa piegādes drošumā. Vajadzības gadījumā ziņojumu papildina ar attiecīgiem priekšlikumiem un/vai ieteikumiem.

30. pants

Atkāpes un atbrīvojumi

Šī regula neattiecas uz:

| a) | dabasgāzes pārvades sistēmām dalībvalstīs, kamēr spēkā ir atkāpes, kas piešķirtas saskaņā ar Direktīvas 2009/.../EK 48. pantu. Dalībvalstis, kurām saskaņā ar Direktīvas 2009/.../EK 48. pantu piešķirta atkāpe, var Komisijai lūgt pagaidu atkāpi no šīs regulas piemērošanas uz laiku, kas nepārsniedz divus gadus no dienas, kad zaudē spēku šajā punktā minētā atkāpe; |
| --- | --- |

a)

dabasgāzes pārvades sistēmām dalībvalstīs, kamēr spēkā ir atkāpes, kas piešķirtas saskaņā ar Direktīvas 2009/.../EK 48. pantu. Dalībvalstis, kurām saskaņā ar Direktīvas 2009/.../EK 48. pantu piešķirta atkāpe, var Komisijai lūgt pagaidu atkāpi no šīs regulas piemērošanas uz laiku, kas nepārsniedz divus gadus no dienas, kad zaudē spēku šajā punktā minētā atkāpe;

| b) | lielu jaunu infrastruktūru, piemēram, starpsavienojumiem, SDG un glabāšanas iekārtām un ievērojamu jaudas palielinājumu esošajā infrastruktūrā un šādas infrastruktūras modifikācijām, kas ļauj attīstīt jaunus gāzes piegādes avotus, kā minēts Direktīvas 2009/.../EK 35. panta 1. un 2. punktā, kam piešķirts atbrīvojums no minētās direktīvas 9., 14., 31., 32., 33. panta vai 40. panta 6., 7. un 8. punkta, uz laiku, kad ir spēkā atbrīvojums no noteikumiem, kas minēti šajā punktā, izņemot šīs regulas 19. panta 4. punktu; vai |
| --- | --- |

b)

lielu jaunu infrastruktūru, piemēram, starpsavienojumiem, SDG un glabāšanas iekārtām un ievērojamu jaudas palielinājumu esošajā infrastruktūrā un šādas infrastruktūras modifikācijām, kas ļauj attīstīt jaunus gāzes piegādes avotus, kā minēts Direktīvas 2009/.../EK 35. panta 1. un 2. punktā, kam piešķirts atbrīvojums no minētās direktīvas 9., 14., 31., 32., 33. panta vai 40. panta 6., 7. un 8. punkta, uz laiku, kad ir spēkā atbrīvojums no noteikumiem, kas minēti šajā punktā, izņemot šīs regulas 19. panta 4. punktu; vai

| c) | dabasgāzes pārvades sistēmām, kam piešķirta atkāpe saskaņā ar Direktīvas 2009/.../EK 47. pantu. |
| --- | --- |

c)

dabasgāzes pārvades sistēmām, kam piešķirta atkāpe saskaņā ar Direktīvas 2009/.../EK 47. pantu.

31. pants

Atcelšana

No ... (8) atceļ Regulu (EK) Nr. 1775/2005. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu II pielikumā.

32. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no ... (8).

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 211, 19.8.2008., 23. lpp.

1

(2)  OV C 172, 5.7.2008., 55. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2009. gada 9. janvāra Kopējā nostāja un Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 176, 15.7.2003., 57. lpp.

4

(5)  OV L 289, 3.11.2003., 1. lpp.

5

(6)  OV L ...

6

(7)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

7

(8)  18 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 1364/2006/EK (2006. gada 6. septembris), ar ko nosaka pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem (OV L 262, 22.9.2006., 1. lpp.).

9

(10)  Divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

10

(11)  Šīs regulas piemērošanas diena.

11

---

I PIELIKUMS

PAMATNOSTĀDNES PAR

1.   TREŠO PERSONU PIEKĻUVES PAKALPOJUMIEM ATTIECĪBĀ UZ PĀRVADES SISTĒMAS OPERATORIEM

| 1. | Pārvades sistēmas operatori piedāvā konstantus un atslēdzamus pakalpojumus vismaz uz vienu dienu. |
| --- | --- |

1.

Pārvades sistēmas operatori piedāvā konstantus un atslēdzamus pakalpojumus vismaz uz vienu dienu.

| 2. | Saskaņotus transporta līgumus un vispārējus tīkla kodeksus izstrādā tā, lai veicinātu to jaudas tirdzniecību un atkārtotu izmantošanu, par ko tīkla lietotāji noslēguši līgumus, turklāt netraucējot atbrīvot jaudas. |
| --- | --- |

2.

Saskaņotus transporta līgumus un vispārējus tīkla kodeksus izstrādā tā, lai veicinātu to jaudas tirdzniecību un atkārtotu izmantošanu, par ko tīkla lietotāji noslēguši līgumus, turklāt netraucējot atbrīvot jaudas.

| 3. | Pārvades sistēmas operatori izstrādā tīkla kodeksus un saskaņotus līgumus, pienācīgi apspriedušies ar tīkla lietotājiem. |
| --- | --- |

3.

Pārvades sistēmas operatori izstrādā tīkla kodeksus un saskaņotus līgumus, pienācīgi apspriedušies ar tīkla lietotājiem.

| 4. | Pārvades sistēmas operatori īsteno standartizētas nominācijas un renominācijas procedūras. Tie izstrādā informācijas sistēmas un elektroniskas saziņas līdzekļus, lai tīkla lietotājiem sniegtu pietiekamus datus un vienkāršotu darījumus, piemēram, nominācijas, līgumu slēgšanu par jaudām un jaudas tiesību nodošanu no viena tīkla lietotāja citiem. |
| --- | --- |

4.

Pārvades sistēmas operatori īsteno standartizētas nominācijas un renominācijas procedūras. Tie izstrādā informācijas sistēmas un elektroniskas saziņas līdzekļus, lai tīkla lietotājiem sniegtu pietiekamus datus un vienkāršotu darījumus, piemēram, nominācijas, līgumu slēgšanu par jaudām un jaudas tiesību nodošanu no viena tīkla lietotāja citiem.

| 5. | Pārvades sistēmas operatori saskaņo oficiālas lūguma procedūras un atbildes laikus, ievērojot labāko nozares pieredzi, lai saīsinātu atbildes laikus. Vēlākais līdz 2006. gada 1. jūlijam, apspriedušies ar attiecīgiem tikla lietotājiem, tie tiešsaistē uz ekrāniem nodrošina sistēmas jaudu rezervācijai un apstiprināšanai un nominācijas un renominācijas procedūras. |
| --- | --- |

5.

Pārvades sistēmas operatori saskaņo oficiālas lūguma procedūras un atbildes laikus, ievērojot labāko nozares pieredzi, lai saīsinātu atbildes laikus. Vēlākais līdz 2006. gada 1. jūlijam, apspriedušies ar attiecīgiem tikla lietotājiem, tie tiešsaistē uz ekrāniem nodrošina sistēmas jaudu rezervācijai un apstiprināšanai un nominācijas un renominācijas procedūras.

| 6. | Pārvades sistēmas operatori no tīkla lietotājiem neiekasē atsevišķu maksu par informācijas lūgumiem un darījumiem, kas saistīti ar viņu transporta līgumiem un ko veic saskaņā ar standartnoteikumiem un standartprocedūrām. |
| --- | --- |

6.

Pārvades sistēmas operatori no tīkla lietotājiem neiekasē atsevišķu maksu par informācijas lūgumiem un darījumiem, kas saistīti ar viņu transporta līgumiem un ko veic saskaņā ar standartnoteikumiem un standartprocedūrām.

| 7. | Par informācijas lūgumiem, kas prasa neparastus vai pārmērīgus izdevumus, piemēram, par tehnisku un ekonomisku pamatojumu izstrādi, var iekasēt atsevišķu maksu, ja maksājumus var pienācīgi pamatot. |
| --- | --- |

7.

Par informācijas lūgumiem, kas prasa neparastus vai pārmērīgus izdevumus, piemēram, par tehnisku un ekonomisku pamatojumu izstrādi, var iekasēt atsevišķu maksu, ja maksājumus var pienācīgi pamatot.

| 8. | Pārvades sistēmas operatori sadarbojas ar citiem pārvades sistēmas operatoriem, attiecīgi koordinējot savu tīklu profilaksi, lai mazinātu iespējamību, ka varētu notikt pārrāvums pārvades pakalpojumos tīkla lietotājiem un pārvades sistēmas operatoriem citās teritorijās, un lai nodrošinātu vienādus labumus attiecībā uz piegādes drošumu, arī tranzīta sakarā. |
| --- | --- |

8.

Pārvades sistēmas operatori sadarbojas ar citiem pārvades sistēmas operatoriem, attiecīgi koordinējot savu tīklu profilaksi, lai mazinātu iespējamību, ka varētu notikt pārrāvums pārvades pakalpojumos tīkla lietotājiem un pārvades sistēmas operatoriem citās teritorijās, un lai nodrošinātu vienādus labumus attiecībā uz piegādes drošumu, arī tranzīta sakarā.

| 9. | Pārvades sistēmas operatori vismaz reizi gadā, iepriekš noteiktā termiņā publicē visus plānotos profilakses laikposmus, kas varētu iespaidot tīklu lietotāju tiesības, ko rada transporta līgumi, un attiecīgu operatīvu informāciju, ko dara zināmu pietiekamu laiku iepriekš. Pie tā pieder tūlītēja un nediskriminējoša visu plānoto profilakses laiku publicēšana un ziņošana par neplānotām profilaksēm, līdzko tāda informācija kļūst pieejama pārvades sistēmas operatoriem. Profilakses laikā pārvades sistēmas operatori publicē regulāri atjauninātu, sīku informāciju par paredzamās profilakses ilgumu un sekām. |
| --- | --- |

9.

Pārvades sistēmas operatori vismaz reizi gadā, iepriekš noteiktā termiņā publicē visus plānotos profilakses laikposmus, kas varētu iespaidot tīklu lietotāju tiesības, ko rada transporta līgumi, un attiecīgu operatīvu informāciju, ko dara zināmu pietiekamu laiku iepriekš. Pie tā pieder tūlītēja un nediskriminējoša visu plānoto profilakses laiku publicēšana un ziņošana par neplānotām profilaksēm, līdzko tāda informācija kļūst pieejama pārvades sistēmas operatoriem. Profilakses laikā pārvades sistēmas operatori publicē regulāri atjauninātu, sīku informāciju par paredzamās profilakses ilgumu un sekām.

| 10. | Pārvades sistēmas operatori ik dienu veic uzskaiti par notikušo profilaksi un plūsmas pārrāvumiem, un pēc lūguma dara to pieejamu kompetentām iestādēm. Arī tiem, ko ietekmējuši pārrāvumi, pēc lūguma dara zināmu informāciju. |
| --- | --- |

10.

Pārvades sistēmas operatori ik dienu veic uzskaiti par notikušo profilaksi un plūsmas pārrāvumiem, un pēc lūguma dara to pieejamu kompetentām iestādēm. Arī tiem, ko ietekmējuši pārrāvumi, pēc lūguma dara zināmu informāciju.

2.   JAUDU PIEŠĶIRŠANAS MEHĀNISMU PAMATPRINCIPI UN PĀRSLODZES PĀRVALDĪBAS PROCEDŪRAS ATTIECĪBĀ UZ PĀRVADES SISTĒMAS OPERATORIEM, UN TO PIEMĒROJUMS LĪGUMPĀRSLODZES GADĪJUMĀ

2.1.   JAUDU PIEŠĶIRŠANAS MEHĀNISMU PAMATPRINCIPI UN PĀRSLODZES PĀRVALDĪBAS PROCEDŪRAS ATTIECĪBĀ UZ PĀRVADES SISTĒMAS OPERATORIEM

| 1. | Jaudu piešķiršanas mehānismi un pārslodzes pārvaldības procedūras veicina konkurenci un ātrdarbīgas jaudu tirdzniecības attīstību, un ir saderīgas ar tādiem tirgus mehānismiem kā tūlītējas piegādes tirgi un tirdzniecība no centralizētām noliktavām. Tās ir elastīgas un spēj piemēroties mainīgiem tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

1.

Jaudu piešķiršanas mehānismi un pārslodzes pārvaldības procedūras veicina konkurenci un ātrdarbīgas jaudu tirdzniecības attīstību, un ir saderīgas ar tādiem tirgus mehānismiem kā tūlītējas piegādes tirgi un tirdzniecība no centralizētām noliktavām. Tās ir elastīgas un spēj piemēroties mainīgiem tirgus apstākļiem.

| 2. | Šie mehānismi un procedūras ņem vērā attiecīgās sistēmas viengabalainību, kā arī piegādes drošumu. |
| --- | --- |

2.

Šie mehānismi un procedūras ņem vērā attiecīgās sistēmas viengabalainību, kā arī piegādes drošumu.

| 3. | Šie mehānismi un procedūras nedz traucē jaunu tirgus dalībnieku ienākšanu, nedz rada nevajadzīgus šķēršļus ienākšanai tirgū. Tie neliedz efektīvi konkurēt tirgus dalībniekiem, arī jaunienācējiem tirgū un uzņēmējsabiedrībām, kā tirgus daļa ir maza. |
| --- | --- |

3.

Šie mehānismi un procedūras nedz traucē jaunu tirgus dalībnieku ienākšanu, nedz rada nevajadzīgus šķēršļus ienākšanai tirgū. Tie neliedz efektīvi konkurēt tirgus dalībniekiem, arī jaunienācējiem tirgū un uzņēmējsabiedrībām, kā tirgus daļa ir maza.

| 4. | Šie mehānismi un procedūras dod pareizus ekonomiskus signālus efektīvam un maksimālam tehnisko jaudu izmantojumam un veicina ieguldījumus jaunā infrastruktūrā. |
| --- | --- |

4.

Šie mehānismi un procedūras dod pareizus ekonomiskus signālus efektīvam un maksimālam tehnisko jaudu izmantojumam un veicina ieguldījumus jaunā infrastruktūrā.

| 5. | Tīklu lietotājus informē par to, kādi apstākļi varētu iespaidot līgumos paredzēto jaudu pieejamību. Informācijai par pārrāvumiem būtu jāatspoguļo tas, cik plaša informācija ir pieejama pārvades sistēmas operatoriem. |
| --- | --- |

5.

Tīklu lietotājus informē par to, kādi apstākļi varētu iespaidot līgumos paredzēto jaudu pieejamību. Informācijai par pārrāvumiem būtu jāatspoguļo tas, cik plaša informācija ir pieejama pārvades sistēmas operatoriem.

| 6. | Ja sistēmas neatkarības dēļ rodas grūtības izpildīt līgumā paredzētās piegādes saistības, pārvades sistēmas operatoriem būtu tūlīt jāinformē tīkla lietotāji un jāmeklē nediskriminējošs risinājums.
  Pārvades sistēmas operatori ar tīkla lietotājiem apspriežas par procedūrām pirms to īstenošanas, un saskaņo tās ar regulatīvo iestādi. |
| --- | --- |

6.

Ja sistēmas neatkarības dēļ rodas grūtības izpildīt līgumā paredzētās piegādes saistības, pārvades sistēmas operatoriem būtu tūlīt jāinformē tīkla lietotāji un jāmeklē nediskriminējošs risinājums.

Pārvades sistēmas operatori ar tīkla lietotājiem apspriežas par procedūrām pirms to īstenošanas, un saskaņo tās ar regulatīvo iestādi.

2.2.   PĀRSLODZES PĀRVALDĪBAS PROCEDŪRAS LĪGUMPĀRSLODZES GADĪJUMOS

| 1. | Ja līgumā paredzētā jauda paliek neizmantota, pārvades sistēmas operatori, izmantojot dažāda ilguma līgumus, dara šo jaudu atslēdzami pieejamu primārajā tirgū, ja attiecīgais tīkla lietotājs šo jaudu par samērīgu cenu nepiedāvā sekundārajā tirgū. |
| --- | --- |

1.

Ja līgumā paredzētā jauda paliek neizmantota, pārvades sistēmas operatori, izmantojot dažāda ilguma līgumus, dara šo jaudu atslēdzami pieejamu primārajā tirgū, ja attiecīgais tīkla lietotājs šo jaudu par samērīgu cenu nepiedāvā sekundārajā tirgū.

| 2. | Ieņēmumus no atbrīvotās atslēdzamās jaudas sadala saskaņā ar noteikumiem, ko izstrādājusi vai apstiprinājusi attiecīgā regulatīvā iestāde. Šie noteikumi sader ar prasību sistēmu izmantot lietišķi un efektīvi. |
| --- | --- |

2.

Ieņēmumus no atbrīvotās atslēdzamās jaudas sadala saskaņā ar noteikumiem, ko izstrādājusi vai apstiprinājusi attiecīgā regulatīvā iestāde. Šie noteikumi sader ar prasību sistēmu izmantot lietišķi un efektīvi.

| 3. | Attiecīgās regulatīvās iestādes, ņemot vērā konkrētos apstākļus, var noteikt samērīgu cenu par atbrīvotām atslēdzamām jaudām. |
| --- | --- |

3.

Attiecīgās regulatīvās iestādes, ņemot vērā konkrētos apstākļus, var noteikt samērīgu cenu par atbrīvotām atslēdzamām jaudām.

| 4. | Vajadzības gadījumā pārvades sistēmas operatori pieliek pietiekamas pūles, lai vismaz daļu no neizmantotām jaudām piedāvātu tirgū kā konstantu jaudu. |
| --- | --- |

4.

Vajadzības gadījumā pārvades sistēmas operatori pieliek pietiekamas pūles, lai vismaz daļu no neizmantotām jaudām piedāvātu tirgū kā konstantu jaudu.

3.   DEFINĪCIJA TEHNISKAI INFORMĀCIJAI, KAS TĪKLA LIETOTĀJIEM VAJADZĪGA, LAI GŪTU EFEKTĪVU PIEKĻUVI SISTĒMAI, DEFINĪCIJA VISIEM BŪTISKIEM PĀRSKATĀMĪBAS PRASĪBU PUNKTIEM, UN INFORMĀCIJA, KAS JĀPUBLICĒ VISOS BŪTISKOS PUNKTOS, UN GRAFIKS, SASKAŅĀ AR KO PUBLICĒ ŠO INFORMĀCIJU

3.1.   DEFINĪCIJA TEHNISKAI INFORMĀCIJAI, KAS VAJADZĪGA, LAI TĪKLA LIETOTĀJI GŪTU EFEKTĪVU PIEKĻUVI SISTĒMAI

Pārvades sistēmas operatori publicē vismaz šo informāciju par savām sistēmām un pakalpojumiem:

| a) | sīku un pilnīgu aprakstu par dažādiem piedāvātiem pakalpojumiem un maksājumiem par tiem; |
| --- | --- |

a)

sīku un pilnīgu aprakstu par dažādiem piedāvātiem pakalpojumiem un maksājumiem par tiem;

| b) | dažāda tipa transporta līgumus, kas pieejami un pēc vajadzības tīkla kodeksu un/vai standartnosacījumus, ar ko pamatvilcienos nosaka visu tīkla lietotāju tiesības un pienākumus, arī saskaņotus transporta līgumus un citus būtiskus dokumentus; |
| --- | --- |

b)

dažāda tipa transporta līgumus, kas pieejami un pēc vajadzības tīkla kodeksu un/vai standartnosacījumus, ar ko pamatvilcienos nosaka visu tīkla lietotāju tiesības un pienākumus, arī saskaņotus transporta līgumus un citus būtiskus dokumentus;

| c) | saskaņotas procedūras, ko piemēro, izmantojot pārvades sistēmu, tostarp svarīgāko terminu definīcijas; |
| --- | --- |

c)

saskaņotas procedūras, ko piemēro, izmantojot pārvades sistēmu, tostarp svarīgāko terminu definīcijas;

| d) | noteikumus jaudu piešķiršanas, pārslodzes pārvaldības, uzkrājumu novēršanas un atkārtotas izmantošanas procedūrai; |
| --- | --- |

d)

noteikumus jaudu piešķiršanas, pārslodzes pārvaldības, uzkrājumu novēršanas un atkārtotas izmantošanas procedūrai;

| e) | noteikumus, kas piemērojami jaudu tirdzniecībai sekundārā tirgū attiecībā uz pārvades sistēmas operatoriem; |
| --- | --- |

e)

noteikumus, kas piemērojami jaudu tirdzniecībai sekundārā tirgū attiecībā uz pārvades sistēmas operatoriem;

| f) | vajadzības gadījumā — pielāgojumus un pielaižu apjomus, kas transporta un citos pakalpojumos iekļauti bez īpašas maksas, kā arī visus pielāgojumus, ko piedāvā papildus, un attiecīgos maksājumus; |
| --- | --- |

f)

vajadzības gadījumā — pielāgojumus un pielaižu apjomus, kas transporta un citos pakalpojumos iekļauti bez īpašas maksas, kā arī visus pielāgojumus, ko piedāvā papildus, un attiecīgos maksājumus;

| g) | sīkus pārvades sistēmas operatora izmantotās gāzes sistēmas aprakstus, norādot visus svarīgos punktus, ar ko šo sistēmu savieno ar cita pārvades sistēmas operatora sistēmu un/vai gāzes infrastruktūru, piemēram, sašķidrinātas dabasgāzes infrastruktūru un infrastruktūru, kas vajadzīga, sniedzot palīgpakalpojumus, kā noteikts Direktīvas 2009/.../EK 2. panta 14. punktā; |
| --- | --- |

g)

sīkus pārvades sistēmas operatora izmantotās gāzes sistēmas aprakstus, norādot visus svarīgos punktus, ar ko šo sistēmu savieno ar cita pārvades sistēmas operatora sistēmu un/vai gāzes infrastruktūru, piemēram, sašķidrinātas dabasgāzes infrastruktūru un infrastruktūru, kas vajadzīga, sniedzot palīgpakalpojumus, kā noteikts Direktīvas 2009/.../EK 2. panta 14. punktā;

| h) | informāciju par gāzes kvalitāti un spiediena prasībām; |
| --- | --- |

h)

informāciju par gāzes kvalitāti un spiediena prasībām;

| i) | noteikumus, kas piemērojami, lai pievienotos sistēmai, ko izmanto pārvades sistēmas operatori; |
| --- | --- |

i)

noteikumus, kas piemērojami, lai pievienotos sistēmai, ko izmanto pārvades sistēmas operatori;

| j) | savlaicīgi — visu informāciju par ierosinātiem un/vai reāliem grozījumiem pakalpojumos vai nosacījumos, arī no a) līdz i) punktam uzskaitītās informācijas aspektos. |
| --- | --- |

j)

savlaicīgi — visu informāciju par ierosinātiem un/vai reāliem grozījumiem pakalpojumos vai nosacījumos, arī no a) līdz i) punktam uzskaitītās informācijas aspektos.

3.2.   VISU BŪTISKO PĀRSKATĀMĪBAS PRASĪBU PUNKTU DEFINĪCIJA

Pie būtiskiem punktiem pieder vismaz:

| a) | visi tīkla ieejas punkti, ko izmanto pārvades sistēmas operators; |
| --- | --- |

a)

visi tīkla ieejas punkti, ko izmanto pārvades sistēmas operators;

| b) | paši svarīgākie izejas punkti un izejas zonas, kas aptver vismaz 50 % no konkrēta pārvades sistēmas operatora tīkla kopējās izejas jaudas, tostarp visi izejas punkti vai izejas zonas, kas dod vairāk nekā 2 % no tīkla kopējās izejas jaudas; |
| --- | --- |

b)

paši svarīgākie izejas punkti un izejas zonas, kas aptver vismaz 50 % no konkrēta pārvades sistēmas operatora tīkla kopējās izejas jaudas, tostarp visi izejas punkti vai izejas zonas, kas dod vairāk nekā 2 % no tīkla kopējās izejas jaudas;

| c) | visi punkti, kas savieno dažādus pārvades sistēmas operatoru tīklus; |
| --- | --- |

c)

visi punkti, kas savieno dažādus pārvades sistēmas operatoru tīklus;

| d) | visi punkti, kas savieno kāda pārvades sistēmas operatora tīklu ar sašķidrinātas dabasgāzes tīkla galiekārtu; |
| --- | --- |

d)

visi punkti, kas savieno kāda pārvades sistēmas operatora tīklu ar sašķidrinātas dabasgāzes tīkla galiekārtu;

| e) | visi būtiskie punkti kādā konkrēta pārvades sistēmas operatora tīklā, tostarp punkti, kas savieno ar centralizētām gāzes glabātavām. Par būtiskiem punktiem uzskata visus punktus, kur, vadoties no pieredzes, iespējama fiziska pārslodze; |
| --- | --- |

e)

visi būtiskie punkti kādā konkrēta pārvades sistēmas operatora tīklā, tostarp punkti, kas savieno ar centralizētām gāzes glabātavām. Par būtiskiem punktiem uzskata visus punktus, kur, vadoties no pieredzes, iespējama fiziska pārslodze;

| f) | visi punkti, kas konkrēta pārvades sistēmas operatora tīklu savieno ar infrastruktūru, kura vajadzīga, lai sniegtu palīgpakalpojumus, kuri definēti Direktīvas 2009/.../EK 2. panta 14. punktā. |
| --- | --- |

f)

visi punkti, kas konkrēta pārvades sistēmas operatora tīklu savieno ar infrastruktūru, kura vajadzīga, lai sniegtu palīgpakalpojumus, kuri definēti Direktīvas 2009/.../EK 2. panta 14. punktā.

3.3.   INFORMĀCIJA, KĀDA JĀPUBLICĒ VISOS BŪTISKAJOS PUNKTOS, UN TĀS PUBLICĒŠANAS GRAFIKS

| 1. | Pārvades sistēmas operatori par visiem būtiskiem punktiem internetā regulāri/secīgi un viegli izmantojamā, standartizētā formā publicē šādu informāciju par jaudu stāvokli pa dienām:






  a) | maksimāli iespējamo tehnisko jaudu plūsmām abos virzienos, |
| --- | --- | --- |

1.

Pārvades sistēmas operatori par visiem būtiskiem punktiem internetā regulāri/secīgi un viegli izmantojamā, standartizētā formā publicē šādu informāciju par jaudu stāvokli pa dienām:

a)

maksimāli iespējamo tehnisko jaudu plūsmām abos virzienos,

| b) | kopējo atslēdzamo jaudu, par ko noslēgti līgumi, |
| --- | --- |

b)

kopējo atslēdzamo jaudu, par ko noslēgti līgumi,

| c) | pieejamo jaudu. |
| --- | --- |

c)

pieejamo jaudu.

| 2. | Pārvades sistēmas operatori par visiem būtiskiem punktiem iepriekš publicē pieejamo jaudu vismaz 18 mēnešu ilgam laikam, un atjaunina šo informāciju vismaz katru mēnesi vai vēl biežāk, ja kļūst pieejama jauna informācija. |
| --- | --- |

2.

Pārvades sistēmas operatori par visiem būtiskiem punktiem iepriekš publicē pieejamo jaudu vismaz 18 mēnešu ilgam laikam, un atjaunina šo informāciju vismaz katru mēnesi vai vēl biežāk, ja kļūst pieejama jauna informācija.

| 3. | Pārvades sistēmas operatori ik dienu publicē atjauninātu informāciju par īstermiņa pakalpojumu pieejamību (par nākamo dienu un nākamo nedēļu), balstoties, inter alia, uz nominācijām, esošām līgumsaistībām un ilgtermiņa prognozēm par pieejamo jaudu, izmantojot līdz pat desmit gadus vāktus gada datus par visiem būtiskiem punktiem. |
| --- | --- |

3.

Pārvades sistēmas operatori ik dienu publicē atjauninātu informāciju par īstermiņa pakalpojumu pieejamību (par nākamo dienu un nākamo nedēļu), balstoties, inter alia, uz nominācijām, esošām līgumsaistībām un ilgtermiņa prognozēm par pieejamo jaudu, izmantojot līdz pat desmit gadus vāktus gada datus par visiem būtiskiem punktiem.

| 4. | Pārvades sistēmas operatori secīgi publicē vēsturiskus lielākos un mazākos jaudu izmantojuma apjomus mēnesī, un gada vidējos plūsmas apjomus visos būtiskos punktos pēdējiem trim gadiem. |
| --- | --- |

4.

Pārvades sistēmas operatori secīgi publicē vēsturiskus lielākos un mazākos jaudu izmantojuma apjomus mēnesī, un gada vidējos plūsmas apjomus visos būtiskos punktos pēdējiem trim gadiem.

| 5. | Pārvades sistēmas operatori par faktisko plūsmu kopapjomu ik dienu veic uzskaiti, un datus glabā vismaz trīs mēnešus. |
| --- | --- |

5.

Pārvades sistēmas operatori par faktisko plūsmu kopapjomu ik dienu veic uzskaiti, un datus glabā vismaz trīs mēnešus.

| 6. | Pārvades sistēmas operatori par visiem jaudas līgumiem un visu citu būtisko informāciju, kas attiecas uz pieejamo jaudu aprēķināšanu un piekļuves nodrošināšanu tām, glabā izmantojamus datus, kuri ir pieejami attiecīgām attiecīgo valstu iestādēm, pienākumus pildot. |
| --- | --- |

6.

Pārvades sistēmas operatori par visiem jaudas līgumiem un visu citu būtisko informāciju, kas attiecas uz pieejamo jaudu aprēķināšanu un piekļuves nodrošināšanu tām, glabā izmantojamus datus, kuri ir pieejami attiecīgām attiecīgo valstu iestādēm, pienākumus pildot.

| 7. | Pārvades sistēmas operatori nodrošina viegli izmantojamus līdzekļus, ar ko aprēķināt pieejamo pakalpojumu tarifus un tiešsaistē pārbaudīt pieejamās jaudas. |
| --- | --- |

7.

Pārvades sistēmas operatori nodrošina viegli izmantojamus līdzekļus, ar ko aprēķināt pieejamo pakalpojumu tarifus un tiešsaistē pārbaudīt pieejamās jaudas.

| 8. | Ja pārvades sistēmas operatori nespēj publicēt informāciju saskaņā ar 1., 3. un 7. punktu, viņi apspriežas ar savām attiecīgām valsts iestādēm un izstrādā rīcības plānu, ko īsteno cik drīz vien iespējams, bet ne vēlāk kā līdz 2006. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

8.

Ja pārvades sistēmas operatori nespēj publicēt informāciju saskaņā ar 1., 3. un 7. punktu, viņi apspriežas ar savām attiecīgām valsts iestādēm un izstrādā rīcības plānu, ko īsteno cik drīz vien iespējams, bet ne vēlāk kā līdz 2006. gada 31. decembrim.

---

II PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Regula (EK) Nr. 1775/2005 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. pants | 2. pants |
| — | 3. pants |
| — | 4. pants |
| — | 5. pants |
| — | 6. pants |
| — | 7. pants |
| — | 8. pants |
| — | 9. pants |
| — | 10. pants |
| — | 11. pants |
| — | 12. pants |
| 3. pants | 13. pants |
| 4. pants | 14. pants |
| — | 15. pants |
| 5. pants | 16. pants |
| — | 17. pants |
| 6. pants | 18. pants |
| — | 19. pants |
| — | 20. pants |
| 7. pants | 21. pants |
| 8. pants | 22. pants |
| 9. pants | 23. pants |
| 10. pants | 24. pants |
| 11. pants | 25. pants |
| 12. pants | 26. pants |
| 13. pants | 27. pants |
| 14. pants | 28. pants |
| 15. pants | 29. pants |
| 16. pants | 30. pants |
| — | 31. pants |
| 17. pants | 32. pants |
| Pielikums | I pielikums |

Regula (EK) Nr. 1775/2005

Šī regula

1. pants

1. pants

2. pants

2. pants

—

3. pants

—

4. pants

—

5. pants

—

6. pants

—

7. pants

—

8. pants

—

9. pants

—

10. pants

—

11. pants

—

12. pants

3. pants

13. pants

4. pants

14. pants

—

15. pants

5. pants

16. pants

—

17. pants

6. pants

18. pants

—

19. pants

—

20. pants

7. pants

21. pants

8. pants

22. pants

9. pants

23. pants

10. pants

24. pants

11. pants

25. pants

12. pants

26. pants

13. pants

27. pants

14. pants

28. pants

15. pants

29. pants

16. pants

30. pants

—

31. pants

17. pants

32. pants

Pielikums

I pielikums

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTA PROJEKTS

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2007. gada 19. septembrī iesniedza priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1775/2005 par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem, pamatojoties uz Līguma 95. pantu, kopā ar četru citu priekšlikumu paketi par iekšējo enerģētikas tirgu. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2007. gada 19. septembrī iesniedza priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1775/2005 par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem, pamatojoties uz Līguma 95. pantu, kopā ar četru citu priekšlikumu paketi par iekšējo enerģētikas tirgu.

| 2. | Reģionu komiteja un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedza atzinumus par visu paketi attiecīgi 2008. gada 10. aprīlī (1) un 22. aprīlī (2). |
| --- | --- |

2.

Reģionu komiteja un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedza atzinumus par visu paketi attiecīgi 2008. gada 10. aprīlī (1) un 22. aprīlī (2).

| 3. | Eiropas Parlaments pieņēma atzinumu (3) pirmajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, apstiprinot 47 grozījumus. Komisija neiesniedza grozītu priekšlikumu. |
| --- | --- |

3.

Eiropas Parlaments pieņēma atzinumu (3) pirmajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, apstiprinot 47 grozījumus. Komisija neiesniedza grozītu priekšlikumu.

| 4. | Padome 2009. gada 9. janvārī pieņēma kopēju nostāju pārstrādātas regulas formā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantu. |
| --- | --- |

4.

Padome 2009. gada 9. janvārī pieņēma kopēju nostāju pārstrādātas regulas formā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantu.

II.   PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS

| 5. | Priekšlikums ir daļa no trešās iekšējā enerģētikas tirgus paketes — kopā ar direktīvu par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu, regulu par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā, direktīvu par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un regulu, ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru. Tā mērķis sekmēt to, lai tiktu sasniegts mērķis pilnveidot iekšējā gāzes tirgus darbību, jo īpaši ieviešot:






  — | noteikumus, ar kuriem paredz izveidot ciešāku pārvades sistēmu operatoru sadarbību un koordināciju, inter alia izveidojot Gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu (gāzes PSOET); |
| --- | --- | --- |

5.

Priekšlikums ir daļa no trešās iekšējā enerģētikas tirgus paketes — kopā ar direktīvu par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu, regulu par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā, direktīvu par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un regulu, ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru. Tā mērķis sekmēt to, lai tiktu sasniegts mērķis pilnveidot iekšējā gāzes tirgus darbību, jo īpaši ieviešot:

—

noteikumus, ar kuriem paredz izveidot ciešāku pārvades sistēmu operatoru sadarbību un koordināciju, inter alia izveidojot Gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu (gāzes PSOET);

| — | uzlabotas pārskatāmības prasības; |
| --- | --- |

—

uzlabotas pārskatāmības prasības;

| — | noteikumus, kas paredzēti, lai uzlabotu piekļuvi gāzes uzglabāšanas iekārtām un SDG iekārtām. |
| --- | --- |

—

noteikumus, kas paredzēti, lai uzlabotu piekļuvi gāzes uzglabāšanas iekārtām un SDG iekārtām.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

6.   Vispārīgas piezīmes

| 6.1. | Padome uzskatīja, ka regulas noteikumu pārstrādāšana būs efektīvāka, pārskatāmāka, labāk saskaņota ar Regulu (EK) Nr. 1775/2005 un lasītājiem ērtāk izmantojama. Turklāt, to darot, Padome kā vispārpieņemtu principu ir pilnībā ievērojusi Komisijas grozīto priekšlikumu tādā nozīmē, ka tā nav izvirzījusi nevienu citu noteikumu, kas neietilpst Komisijas priekšlikumā, ja vien nav bijušas vajadzīgas izmaiņas pēc izmaiņām, ko Padome ieviesusi priekšlikumā, mainītas atsauces, kas radušās, pārnumurējot pantus utt. Padome cik vien iespējams ir ievērojusi Komisijas pieeju attiecībā uz vienādu režīmu elektroenerģijas un gāzes nozarēs.
  Komisija ir pieņēmusi visas izmaiņas, ko Padome ieviesusi priekšlikumā. |
| --- | --- |

6.1.

Padome uzskatīja, ka regulas noteikumu pārstrādāšana būs efektīvāka, pārskatāmāka, labāk saskaņota ar Regulu (EK) Nr. 1775/2005 un lasītājiem ērtāk izmantojama. Turklāt, to darot, Padome kā vispārpieņemtu principu ir pilnībā ievērojusi Komisijas grozīto priekšlikumu tādā nozīmē, ka tā nav izvirzījusi nevienu citu noteikumu, kas neietilpst Komisijas priekšlikumā, ja vien nav bijušas vajadzīgas izmaiņas pēc izmaiņām, ko Padome ieviesusi priekšlikumā, mainītas atsauces, kas radušās, pārnumurējot pantus utt. Padome cik vien iespējams ir ievērojusi Komisijas pieeju attiecībā uz vienādu režīmu elektroenerģijas un gāzes nozarēs.

Komisija ir pieņēmusi visas izmaiņas, ko Padome ieviesusi priekšlikumā.

| 6.2. | Attiecībā uz Eiropas Parlamenta pieņemtajiem 47 grozījumiem Padome ir piekritusi Komisijai,






  — | daļēji/principā apstiprinot šādus septiņus grozījumus: Nr. 12, 14, 16, 19, 50, 51 un 44;
  kā arī |
| --- | --- | --- |

6.2.

Attiecībā uz Eiropas Parlamenta pieņemtajiem 47 grozījumiem Padome ir piekritusi Komisijai,

—

daļēji/principā apstiprinot šādus septiņus grozījumus: Nr. 12, 14, 16, 19, 50, 51 un 44;

kā arī

| — | noraidot šos sešus grozījumus: Nr. 4, 7, 13, 15, 23 un 28, pamatojoties uz būtību un/vai formu. |
| --- | --- |

—

noraidot šos sešus grozījumus: Nr. 4, 7, 13, 15, 23 un 28, pamatojoties uz būtību un/vai formu.

| 6.3. | Padome atšķirībā no Komisijas






  — | pieņēma trīs grozījumus: Nr. 40 (principā), 42 (pēc būtības) un 45 (daļēji);
  kā arī |
| --- | --- | --- |

6.3.

Padome atšķirībā no Komisijas

—

pieņēma trīs grozījumus: Nr. 40 (principā), 42 (pēc būtības) un 45 (daļēji);

kā arī

| — | noraidīja šo 31 grozījumu: grozījumi Nr. 1-3, 5, 6, 8-11, 17, 18, 49, 22, 24-27, 29-31, 47, 33-39, 41, 43 un 46; |
| --- | --- |

—

noraidīja šo 31 grozījumu: grozījumi Nr. 1-3, 5, 6, 8-11, 17, 18, 49, 22, 24-27, 29-31, 47, 33-39, 41, 43 un 46;

7.   Īpašas piezīmes:

| 7.1. | Attiecībā uz EP grozījumiem Padomei ir šāda no Komisijas atšķirīga nostāja:






  a) | Padome ir pieņēmusi






  — | grozījumu Nr. 40 (principā), jo tā uzskata, ka atsauce uz “uzglabāšanas iekārtu grupu” ir vajadzīga, taču ir jāpievieno arī nosacījums; |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.

Attiecībā uz EP grozījumiem Padomei ir šāda no Komisijas atšķirīga nostāja:

a)

Padome ir pieņēmusi

—

grozījumu Nr. 40 (principā), jo tā uzskata, ka atsauce uz “uzglabāšanas iekārtu grupu” ir vajadzīga, taču ir jāpievieno arī nosacījums;

| — | grozījumu Nr. 42 (pēc būtības), jo tā uzskata, ka var būt vajadzība konfidenciāli apstrādāt datus saistībā ar dažiem nosacījumiem un noteiktās robežās; |
| --- | --- |

—

grozījumu Nr. 42 (pēc būtības), jo tā uzskata, ka var būt vajadzība konfidenciāli apstrādāt datus saistībā ar dažiem nosacījumiem un noteiktās robežās;

| — | grozījumu Nr. 45 (daļēji), svītrojot dažus jautājumus, saistībā ar kuriem Komisija bija ierosinājusi iespēju pieņemt pamatnostādnes, izmantojot komitejas procedūru. |
| --- | --- |

—

grozījumu Nr. 45 (daļēji), svītrojot dažus jautājumus, saistībā ar kuriem Komisija bija ierosinājusi iespēju pieņemt pamatnostādnes, izmantojot komitejas procedūru.

| b) | Padome noraidīja 31 iepriekš minēto (6.3. punkts) grozījumu, pamatojoties uz šādiem apsvērumiem:






  i) | grozījumi ir saistīti ar noteikumiem, kas nav Komisijas priekšlikuma daļa; šos grozījumus noraidīja principā (skatīt iepriekš minēto 6.1. punktu): grozījumi Nr. 24, 25 un 31; |
| --- | --- | --- |

b)

Padome noraidīja 31 iepriekš minēto (6.3. punkts) grozījumu, pamatojoties uz šādiem apsvērumiem:

i)

grozījumi ir saistīti ar noteikumiem, kas nav Komisijas priekšlikuma daļa; šos grozījumus noraidīja principā (skatīt iepriekš minēto 6.1. punktu): grozījumi Nr. 24, 25 un 31;

| ii) | Grozījumi nav vajadzīgi vai tiem nav papildu vērtības, jo izskatītie jautājumi ir daļēji/pietiekami iekļauti citās teksta daļās: grozījums Nr. 2; grozījums Nr. 3 jau ir pietiekami ietverts 14. apsvērumā; grozījumi Nr. 5, 6, 8, 11, 17; grozījums Nr. 49 jau ir pietiekami ietverts 8. pantā (8. un 9. punktā); grozījums Nr. 27 jau ir pietiekami ietverts 13. panta 1. punktā; grozījums Nr. 30; grozījums Nr. 33 jau ir pietiekami ietverts 1. panta c) punktā; grozījums Nr. 34 jau ir daļēji ietverts 16. panta 5. punktā; grozījumi Nr. 36, 37 un 38 (pirmā daļa); princips saistībā ar grozījumu Nr. 43 jau ir ietverts 1. pantā; |
| --- | --- |

ii)

Grozījumi nav vajadzīgi vai tiem nav papildu vērtības, jo izskatītie jautājumi ir daļēji/pietiekami iekļauti citās teksta daļās: grozījums Nr. 2; grozījums Nr. 3 jau ir pietiekami ietverts 14. apsvērumā; grozījumi Nr. 5, 6, 8, 11, 17; grozījums Nr. 49 jau ir pietiekami ietverts 8. pantā (8. un 9. punktā); grozījums Nr. 27 jau ir pietiekami ietverts 13. panta 1. punktā; grozījums Nr. 30; grozījums Nr. 33 jau ir pietiekami ietverts 1. panta c) punktā; grozījums Nr. 34 jau ir daļēji ietverts 16. panta 5. punktā; grozījumi Nr. 36, 37 un 38 (pirmā daļa); princips saistībā ar grozījumu Nr. 43 jau ir ietverts 1. pantā;

| iii) | grozījumi Nr 1 un 29 nav skaidri; |
| --- | --- |

iii)

grozījumi Nr 1 un 29 nav skaidri;

| iv) | ar šādiem grozījumiem ievieš tekstu, kas nav atbilstīgs, inter alia jo regulatīvo iestāžu pilnvaras un uzdevumi ir izklāstīti Gāzes direktīvā — grozījumi Nr. 9 un 10 (papildus Padome ir pārvietojusi pantu par mazumtirdzniecības tirgiem uz Gāzes direktīvu), 38 (otrā daļa), 39, 46; |
| --- | --- |

iv)

ar šādiem grozījumiem ievieš tekstu, kas nav atbilstīgs, inter alia jo regulatīvo iestāžu pilnvaras un uzdevumi ir izklāstīti Gāzes direktīvā — grozījumi Nr. 9 un 10 (papildus Padome ir pārvietojusi pantu par mazumtirdzniecības tirgiem uz Gāzes direktīvu), 38 (otrā daļa), 39, 46;

| v) | šādi grozījumi nav atbilstīgi: grozījums Nr. 26, jo 13. pantā ir izskatīti tarifi, nevis piekļuves noteikumi; jo īpaši grozījums Nr 47, jo 16. panta 3. punkta b) apakšpunkts ir svītrots; |
| --- | --- |

v)

šādi grozījumi nav atbilstīgi: grozījums Nr. 26, jo 13. pantā ir izskatīti tarifi, nevis piekļuves noteikumi; jo īpaši grozījums Nr 47, jo 16. panta 3. punkta b) apakšpunkts ir svītrots;

| vi) | ar grozījumu Nr. 18 ir ieviests teksts, kas neatbilst lomai, kuru Padome piešķīrusi Aģentūrai; juridisku iemeslu dēļ Aģentūra nevar pieņemt vai apstiprināt tīkla kodeksus vai pieņemt lēmumus, kuru darbības joma ir vispārēja; |
| --- | --- |

vi)

ar grozījumu Nr. 18 ir ieviests teksts, kas neatbilst lomai, kuru Padome piešķīrusi Aģentūrai; juridisku iemeslu dēļ Aģentūra nevar pieņemt vai apstiprināt tīkla kodeksus vai pieņemt lēmumus, kuru darbības joma ir vispārēja;

| vii) | Grozījums Nr. 22 ir noraidīts, jo apspriedes (10. pants) būtu jārīko PSOET; Aģentūrai veicamās apspriedes ir izskatītas 6. pantā; |
| --- | --- |

vii)

Grozījums Nr. 22 ir noraidīts, jo apspriedes (10. pants) būtu jārīko PSOET; Aģentūrai veicamās apspriedes ir izskatītas 6. pantā;

| viii) | Grozījums Nr. 35 nav atbilstīgs, jo tas varētu radīt pārmērīgu regulējumu, un Grozījumā Nr. 41 izklāstītais teksts nav vajadzīgs regulas darbībai. |
| --- | --- |

viii)

Grozījums Nr. 35 nav atbilstīgs, jo tas varētu radīt pārmērīgu regulējumu, un Grozījumā Nr. 41 izklāstītais teksts nav vajadzīgs regulas darbībai.

| 7.2 | Attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Padome ir ieviesusi citas konkrētas izmaiņas (saturā vai formā); Še turpmāk ir minētas galvenās izmaiņas.






  a) | PSO sertifikācija:

  Padome uzskatīja, ka ir piemēroti no Gāzes direktīvas uz jaunu 3. pantu šajā regulā pārcelt daļu sertifikācijas procedūras, kurā izklāstīta Komisijas nozīme šajā procedūrā. |
| --- | --- | --- |

7.2

Attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Padome ir ieviesusi citas konkrētas izmaiņas (saturā vai formā); Še turpmāk ir minētas galvenās izmaiņas.

a)

PSO sertifikācija:

Padome uzskatīja, ka ir piemēroti no Gāzes direktīvas uz jaunu 3. pantu šajā regulā pārcelt daļu sertifikācijas procedūras, kurā izklāstīta Komisijas nozīme šajā procedūrā.

| b) | Tīkla kodeksu izveide un grozījumi tīkla kodeksos

  Padome uzskatīja, ka ir piemēroti sīkāk izklāstīt tīklu kodeksu izveides procedūru (6. pants) un citu — īsāku — procedūru, lai veiktu grozījumus tīklu kodeksos (7. pants). Ar šiem pantiem aizstāts 2.e. pants Komisijas priekšlikumā. Padome skaidri noteikusi Aģentūras lomu; tai vajadzētu izveidot nesaistošu pamatnostādņu sistēmu kā pamatu tīkla kodeksiem, ko izveidos PSOET, pārskatīt tīkla kodeksu projektus un izvērtēt ierosinātos grozījumus tīkla kodeksos. Vajadzības gadījumā Komisija, izmantojot komitejas procedūru, var pieņemt šos kodeksus, lai padarītu tos saistošus (skatīt arī 14. apsvērumu). |
| --- | --- |

b)

Tīkla kodeksu izveide un grozījumi tīkla kodeksos

Padome uzskatīja, ka ir piemēroti sīkāk izklāstīt tīklu kodeksu izveides procedūru (6. pants) un citu — īsāku — procedūru, lai veiktu grozījumus tīklu kodeksos (7. pants). Ar šiem pantiem aizstāts 2.e. pants Komisijas priekšlikumā. Padome skaidri noteikusi Aģentūras lomu; tai vajadzētu izveidot nesaistošu pamatnostādņu sistēmu kā pamatu tīkla kodeksiem, ko izveidos PSOET, pārskatīt tīkla kodeksu projektus un izvērtēt ierosinātos grozījumus tīkla kodeksos. Vajadzības gadījumā Komisija, izmantojot komitejas procedūru, var pieņemt šos kodeksus, lai padarītu tos saistošus (skatīt arī 14. apsvērumu).

| c) | Aģentūras veiktā pārraudzība

  Padome ir ieviesusi divus apakšpunktus, kuros izklāstīta Aģentūras veiktās pārraudzības nozīme attiecībā uz tīkla kodeksu īstenošanu, ko veic PSOET (9. panta 1. punkta 2. un 3. apakšpunkts). |
| --- | --- |

c)

Aģentūras veiktā pārraudzība

Padome ir ieviesusi divus apakšpunktus, kuros izklāstīta Aģentūras veiktās pārraudzības nozīme attiecībā uz tīkla kodeksu īstenošanu, ko veic PSOET (9. panta 1. punkta 2. un 3. apakšpunkts).

| d) | Pārskatāmības/konfidencialitātes prasības

  Padome uzskatīja, ka ir būtiski, ka tiek nodrošināta konfidencialitāte attiecībā uz komerciāli svarīgiem datiem, ja to apstiprina regulatīvā iestāde (23. apsvērums un 19. panta 4. punkta otrā daļa). |
| --- | --- |

d)

Pārskatāmības/konfidencialitātes prasības

Padome uzskatīja, ka ir būtiski, ka tiek nodrošināta konfidencialitāte attiecībā uz komerciāli svarīgiem datiem, ja to apstiprina regulatīvā iestāde (23. apsvērums un 19. panta 4. punkta otrā daļa).

| e) | Mazumtirdzniecības tirgi:

  Padome uzskata, ka ir piemēroti pārstrādāt pantu par mazumtirdzniecības tirgiem, svītrojot, piemēram, pārrobežu atsauci un pārvietojot to no regulas (Komisijas priekšlikuma 8.a pants) uz Gāzes direktīvu (jauns 44. pants). |
| --- | --- |

e)

Mazumtirdzniecības tirgi:

Padome uzskata, ka ir piemēroti pārstrādāt pantu par mazumtirdzniecības tirgiem, svītrojot, piemēram, pārrobežu atsauci un pārvietojot to no regulas (Komisijas priekšlikuma 8.a pants) uz Gāzes direktīvu (jauns 44. pants).

| f) | Citi jautājumi:







  — | Padome ir atkal iekļāvusi 1. panta pēdējo daļu, kas izriet no pašlaik spēkā esošās Gāzes regulas un būtībā atbilst Komisijas priekšlikumam. |
| --- | --- | --- |

f)

Citi jautājumi:

—

Padome ir atkal iekļāvusi 1. panta pēdējo daļu, kas izriet no pašlaik spēkā esošās Gāzes regulas un būtībā atbilst Komisijas priekšlikumam.

| — | Padome uzskata, ka ir piemēroti izmantot terminu “tīkla attīstības plāns”, nevis terminu “investīciju plāns” un ka ir jāprecizē, ka šie plāni nav saistoši (8. panta 3. punkta a) apakšpunkts). |
| --- | --- |

—

Padome uzskata, ka ir piemēroti izmantot terminu “tīkla attīstības plāns”, nevis terminu “investīciju plāns” un ka ir jāprecizē, ka šie plāni nav saistoši (8. panta 3. punkta a) apakšpunkts).

| — | Atbilstīgi pārstrādātās versijas formātam Padome ir izstrādājusi jaunu pantu, lai atceltu pašlaik spēkā esošo tiesību aktu (31. pants). |
| --- | --- |

—

Atbilstīgi pārstrādātās versijas formātam Padome ir izstrādājusi jaunu pantu, lai atceltu pašlaik spēkā esošo tiesību aktu (31. pants).

---

(1)  OV C 172, 5.7.2008., 55. lpp.

(2)  OV C 211, 19.8.2008., 23. lpp.

(3)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta.

---

| 31.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 75/58 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 75/58

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 13/2009

ko Padome pieņēmusi 2009. gada 16. februārī

nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009 (...) par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm un par Padomes Regulas (EK) Nr. 1172/95 atcelšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 75 E/04)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Statistikas informācija par dalībvalstu tirdzniecības plūsmām ar ārpuskopienas valstīm ir ļoti svarīga Eiropas ekonomikas un tirdzniecības politikai un atsevišķu preču tirgus attīstības analīzei. Būtu jāuzlabo statistikas sistēmas pārskatāmība, lai varētu reaģēt uz mainīgo administratīvo vidi un apmierinātu jaunas lietotāju prasības. Tāpēc saskaņā ar Līguma 285. panta 2. punktā noteiktajām prasībām Padomes Regula (EK) Nr. 1172/95 (1995. gada 22. maijs) par statistiku, kas attiecas uz Kopienas un tās dalībvalstu preču tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (3), būtu jāaizstāj ar jaunu regulu. |
| --- | --- |

(1)

Statistikas informācija par dalībvalstu tirdzniecības plūsmām ar ārpuskopienas valstīm ir ļoti svarīga Eiropas ekonomikas un tirdzniecības politikai un atsevišķu preču tirgus attīstības analīzei. Būtu jāuzlabo statistikas sistēmas pārskatāmība, lai varētu reaģēt uz mainīgo administratīvo vidi un apmierinātu jaunas lietotāju prasības. Tāpēc saskaņā ar Līguma 285. panta 2. punktā noteiktajām prasībām Padomes Regula (EK) Nr. 1172/95 (1995. gada 22. maijs) par statistiku, kas attiecas uz Kopienas un tās dalībvalstu preču tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (3), būtu jāaizstāj ar jaunu regulu.

| (2) | Ārējās tirdzniecības statistiku iegūst, izmantojot informāciju muitas deklarācijās, kā paredzēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (4) (turpmāk “Muitas kodekss”). Eiropas integrācijas progress un ar to saistītās pārmaiņas muitošanā, tostarp vienotās atļaujas, kas paredzētas, lai izmantotu vienkāršoto deklarāciju vai vietējās muitošanas procedūru, kā arī centralizētā muitošana, kura izrietēs no Muitas kodeksa pašreizējā modernizēšanas procesa, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 450/2008 (2008. gada 23. aprīlis), ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (5), (turpmāk “modernizētais Muitas kodekss”) prasa veikt vairākas izmaiņas. Tas jo īpaši rada vajadzību pielāgot veidu, kā tiek apkopota ārējās tirdzniecības statistika, vēlreiz apsvērt importēšanas vai eksportēšanas dalībvalsts jēdzienu un precīzāk definēt Kopienas statistikas apkopošanas datu avotu. |
| --- | --- |

(2)

Ārējās tirdzniecības statistiku iegūst, izmantojot informāciju muitas deklarācijās, kā paredzēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (4) (turpmāk “Muitas kodekss”). Eiropas integrācijas progress un ar to saistītās pārmaiņas muitošanā, tostarp vienotās atļaujas, kas paredzētas, lai izmantotu vienkāršoto deklarāciju vai vietējās muitošanas procedūru, kā arī centralizētā muitošana, kura izrietēs no Muitas kodeksa pašreizējā modernizēšanas procesa, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 450/2008 (2008. gada 23. aprīlis), ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (5), (turpmāk “modernizētais Muitas kodekss”) prasa veikt vairākas izmaiņas. Tas jo īpaši rada vajadzību pielāgot veidu, kā tiek apkopota ārējās tirdzniecības statistika, vēlreiz apsvērt importēšanas vai eksportēšanas dalībvalsts jēdzienu un precīzāk definēt Kopienas statistikas apkopošanas datu avotu.

| (3) | Muitas formalitāšu un kontroles vienkāršošana saskaņā ar modernizēto Muitas kodeksu var radīt situāciju, kad nav pieejamas muitas deklarācijas. Lai ārējās tirdzniecības statistikas apkopošana būtu pilnīga, būtu jāpieņem pasākumi, kas nodrošina to, ka statistikas datus iesniedz uzņēmēji, kas izmanto vienkāršoto procedūru. |
| --- | --- |

(3)

Muitas formalitāšu un kontroles vienkāršošana saskaņā ar modernizēto Muitas kodeksu var radīt situāciju, kad nav pieejamas muitas deklarācijas. Lai ārējās tirdzniecības statistikas apkopošana būtu pilnīga, būtu jāpieņem pasākumi, kas nodrošina to, ka statistikas datus iesniedz uzņēmēji, kas izmanto vienkāršoto procedūru.

| (4) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 70/2008/EK (2008. gada 15. janvāris) par elektronisku muitas un tirdzniecības vidi (6) izveidos elektronisku muitas sistēmu muitas deklarācijās ietvertās informācijas apmaiņai. Lai reģistrētu fiziskās tirdzniecības plūsmas starp dalībvalstīm un ārpuskopienas valstīm un nodrošinātu to, ka attiecīgajā dalībvalstī ir pieejama informācija par importu un eksportu, ir vajadzīgi pasākumi starp muitas un statistikas iestādēm, un tie būtu jākonkretizē. Tas ietver noteikumus par datu apmaiņu starp dalībvalstu iestādēm. Šai informācijas apmaiņas sistēmai cik vien iespējams būtu jāizmanto muitas iestāžu izveidotā infrastruktūra. |
| --- | --- |

(4)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 70/2008/EK (2008. gada 15. janvāris) par elektronisku muitas un tirdzniecības vidi (6) izveidos elektronisku muitas sistēmu muitas deklarācijās ietvertās informācijas apmaiņai. Lai reģistrētu fiziskās tirdzniecības plūsmas starp dalībvalstīm un ārpuskopienas valstīm un nodrošinātu to, ka attiecīgajā dalībvalstī ir pieejama informācija par importu un eksportu, ir vajadzīgi pasākumi starp muitas un statistikas iestādēm, un tie būtu jākonkretizē. Tas ietver noteikumus par datu apmaiņu starp dalībvalstu iestādēm. Šai informācijas apmaiņas sistēmai cik vien iespējams būtu jāizmanto muitas iestāžu izveidotā infrastruktūra.

| (5) | Lai noteiktu Kopienas eksportu un importu attiecībā uz konkrētām dalībvalstīm, ir jāapkopo informācija par “galamērķa dalībvalsti” attiecībā uz importu un “faktiskā eksporta dalībvalsti” attiecībā uz eksportu. Vidējā termiņā ārējās tirdzniecības statistikas vajadzībām minētās dalībvalstis būtu jāuzskata par importēšanas un eksportēšanas dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(5)

Lai noteiktu Kopienas eksportu un importu attiecībā uz konkrētām dalībvalstīm, ir jāapkopo informācija par “galamērķa dalībvalsti” attiecībā uz importu un “faktiskā eksporta dalībvalsti” attiecībā uz eksportu. Vidējā termiņā ārējās tirdzniecības statistikas vajadzībām minētās dalībvalstis būtu jāuzskata par importēšanas un eksportēšanas dalībvalstīm.

| (6) | Šīs regulas vajadzībām preces ārējā tirdzniecībā būtu jāklasificē saskaņā ar Kombinēto nomenklatūru, kas izveidota ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (7) (turpmāk “Kombinētā nomenklatūra”). |
| --- | --- |

(6)

Šīs regulas vajadzībām preces ārējā tirdzniecībā būtu jāklasificē saskaņā ar Kombinēto nomenklatūru, kas izveidota ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (7) (turpmāk “Kombinētā nomenklatūra”).

| (7) | Lai apmierinātu Eiropas Centrālās bankas un Komisijas vajadzības pēc informācijas par euro īpatsvaru starptautiskajā tirdzniecībā, kopsavilkuma līmenī būtu jāsniedz informācija par faktūrā norādīto eksporta un importa valūtu. |
| --- | --- |

(7)

Lai apmierinātu Eiropas Centrālās bankas un Komisijas vajadzības pēc informācijas par euro īpatsvaru starptautiskajā tirdzniecībā, kopsavilkuma līmenī būtu jāsniedz informācija par faktūrā norādīto eksporta un importa valūtu.

| (8) | Tirdzniecības sarunu un iekšējā tirgus pārvaldības vajadzībām Komisijai būtu jānodrošina detalizēta informācija par to preču preferenču režīmu, kuras importē Kopienā. |
| --- | --- |

(8)

Tirdzniecības sarunu un iekšējā tirgus pārvaldības vajadzībām Komisijai būtu jānodrošina detalizēta informācija par to preču preferenču režīmu, kuras importē Kopienā.

| (9) | Ārējās tirdzniecības statistika nodrošina datus maksājumu bilances un nacionālo kontu apkopošanai. Raksturlielumiem, kas ļauj pielāgot tos maksājumu bilances vajadzībām, būtu jākļūst par obligāto un standarta datu kopas daļu. |
| --- | --- |

(9)

Ārējās tirdzniecības statistika nodrošina datus maksājumu bilances un nacionālo kontu apkopošanai. Raksturlielumiem, kas ļauj pielāgot tos maksājumu bilances vajadzībām, būtu jākļūst par obligāto un standarta datu kopas daļu.

| (10) | Uz dalībvalstu statistiku par muitas noliktavām un brīvajām zonām neattiecas saskaņoti noteikumi. Tomēr šīs statistikas apkopošana valsts vajadzībām joprojām ir brīvprātīga. |
| --- | --- |

(10)

Uz dalībvalstu statistiku par muitas noliktavām un brīvajām zonām neattiecas saskaņoti noteikumi. Tomēr šīs statistikas apkopošana valsts vajadzībām joprojām ir brīvprātīga.

| (11) | Dalībvalstīm būtu jāsniedz Eurostat gada kopsavilkuma dati par tirdzniecību uzņēmumu raksturlielumu dalījumā; viens no to izmantošanas veidiem ir veicināt analīzi par to, kā Eiropas uzņēmumi darbojas globalizācijas kontekstā. Saikne starp uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistiku ir izveidota, apvienojot muitas deklarācijā pieejamo informāciju par importētāju un eksportētāju ar informāciju, kas noteikta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 177/2008 (2008. gada 20. februāris), ar ko izveido kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām (8). |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstīm būtu jāsniedz Eurostat gada kopsavilkuma dati par tirdzniecību uzņēmumu raksturlielumu dalījumā; viens no to izmantošanas veidiem ir veicināt analīzi par to, kā Eiropas uzņēmumi darbojas globalizācijas kontekstā. Saikne starp uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistiku ir izveidota, apvienojot muitas deklarācijā pieejamo informāciju par importētāju un eksportētāju ar informāciju, kas noteikta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 177/2008 (2008. gada 20. februāris), ar ko izveido kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām (8).

| (12) | Padomes Regula (EK) Nr. 322/97 (1997. gada 17. februāris) par Kopienas statistiku (9) nodrošina pamatprincipu kopumu noteikumiem, kas paredzēti šajā regulā. Tomēr informācijas par preču tirdzniecību detalizācijas pakāpe rada vajadzību pēc īpašiem konfidencialitātes noteikumiem, lai šī statistika būtu izmantojama. |
| --- | --- |

(12)

Padomes Regula (EK) Nr. 322/97 (1997. gada 17. februāris) par Kopienas statistiku (9) nodrošina pamatprincipu kopumu noteikumiem, kas paredzēti šajā regulā. Tomēr informācijas par preču tirdzniecību detalizācijas pakāpe rada vajadzību pēc īpašiem konfidencialitātes noteikumiem, lai šī statistika būtu izmantojama.

| (13) | Ar statistikas konfidencialitāti saistītu datu nosūtīšanu reglamentē noteikumi, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 322/97 un Padomes Regulā (Euratom, EEK) Nr. 1588/90 (1990. gada 11. jūnijs) par tādas statistiskas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte (10). Saskaņā ar minētajām regulām veiktie pasākumi nodrošina konfidenciālu datu fizisko un loģisko aizsardzību un to, ka, apkopojot un izplatot Kopienas statistiku, dati netiek nelikumīgi izpausti un ka tos neizmanto citām vajadzībām, kā vien statistikai. |
| --- | --- |

(13)

Ar statistikas konfidencialitāti saistītu datu nosūtīšanu reglamentē noteikumi, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 322/97 un Padomes Regulā (Euratom, EEK) Nr. 1588/90 (1990. gada 11. jūnijs) par tādas statistiskas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte (10). Saskaņā ar minētajām regulām veiktie pasākumi nodrošina konfidenciālu datu fizisko un loģisko aizsardzību un to, ka, apkopojot un izplatot Kopienas statistiku, dati netiek nelikumīgi izpausti un ka tos neizmanto citām vajadzībām, kā vien statistikai.

| (14) | Apkopojot un izplatot Kopienas statistiku saskaņā ar šo regulu, valstu un Kopienas statistikas iestādēm būtu jāņem vērā principi, kas izklāstīti Eiropas Statistikas prakses kodeksā, kuru 2005. gada 24. februārī pieņēma Statistikas programmu komiteja un kurš ir pievienots Komisijas 2005. gada 25. maija Ieteikumam par valstu un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, veselumu un atbildību. |
| --- | --- |

(14)

Apkopojot un izplatot Kopienas statistiku saskaņā ar šo regulu, valstu un Kopienas statistikas iestādēm būtu jāņem vērā principi, kas izklāstīti Eiropas Statistikas prakses kodeksā, kuru 2005. gada 24. februārī pieņēma Statistikas programmu komiteja un kurš ir pievienots Komisijas 2005. gada 25. maija Ieteikumam par valstu un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, veselumu un atbildību.

| (15) | Būtu jāsagatavo īpaši noteikumi, kas būtu spēkā, līdz izmaiņas muitas jomas tiesību aktos nodrošina papildu informāciju no muitas deklarācijas, pamatojoties uz, un kamēr Kopienas tiesību aktos nav iekļauta prasība elektroniski apmainīties ar muitas informāciju. |
| --- | --- |

(15)

Būtu jāsagatavo īpaši noteikumi, kas būtu spēkā, līdz izmaiņas muitas jomas tiesību aktos nodrošina papildu informāciju no muitas deklarācijas, pamatojoties uz, un kamēr Kopienas tiesību aktos nav iekļauta prasība elektroniski apmainīties ar muitas informāciju.

| (16) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi — proti, izveidot kopēju sistēmu, lai sistemātiski sagatavotu Kopienas statistiku par ārējo tirdzniecību — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šīs regulas mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi — proti, izveidot kopēju sistēmu, lai sistemātiski sagatavotu Kopienas statistiku par ārējo tirdzniecību — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šīs regulas mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (17) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko paredz Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (11). |
| --- | --- |

(17)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko paredz Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (11).

| (18) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pielāgot to muitas procedūru sarakstu vai muitas noteikumos atzīto apstrādes vai izmantošanas veidu sarakstu, kuri nosaka eksportu vai importu ārējās tirdzniecības statistikas vajadzībām; pieņemt atšķirīgus vai īpašus noteikumus attiecībā uz precēm vai pārvietojumiem, kas metodikas apsvērumu dēļ rada vajadzību pēc īpašiem noteikumiem; pielāgot to preču vai pārvietojumu sarakstu, ko neiekļauj ārējās tirdzniecības statistikā; norādīt datu avotus, kas nav muitas deklarācijas un ko izmanto īpašu preču importa un eksporta vai pārvietojumu reģistrēšanai; norādīt statistikas datus, tostarp izmantojamos kodus; paredzēt prasības attiecībā uz datiem par īpašām precēm vai pārvietojumiem; paredzēt prasības attiecībā uz statistikas apkopošanu; norādīt izlases raksturlielumus; noteikt pārskata periodu un apkopošanas līmeni attiecībā uz partnervalstīm, precēm un valūtām; kā arī pielāgot statistikas nosūtīšanas termiņu, saturu un aptvērumu un jau nosūtītās statistikas pārskatīšanas nosacījumus; un noteikt termiņu, lai nosūtītu tirdzniecības statistiku uzņēmumu raksturlielumu dalījumā un tirdzniecības statistiku faktūras valūtas dalījumā. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru, |
| --- | --- |

(18)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pielāgot to muitas procedūru sarakstu vai muitas noteikumos atzīto apstrādes vai izmantošanas veidu sarakstu, kuri nosaka eksportu vai importu ārējās tirdzniecības statistikas vajadzībām; pieņemt atšķirīgus vai īpašus noteikumus attiecībā uz precēm vai pārvietojumiem, kas metodikas apsvērumu dēļ rada vajadzību pēc īpašiem noteikumiem; pielāgot to preču vai pārvietojumu sarakstu, ko neiekļauj ārējās tirdzniecības statistikā; norādīt datu avotus, kas nav muitas deklarācijas un ko izmanto īpašu preču importa un eksporta vai pārvietojumu reģistrēšanai; norādīt statistikas datus, tostarp izmantojamos kodus; paredzēt prasības attiecībā uz datiem par īpašām precēm vai pārvietojumiem; paredzēt prasības attiecībā uz statistikas apkopošanu; norādīt izlases raksturlielumus; noteikt pārskata periodu un apkopošanas līmeni attiecībā uz partnervalstīm, precēm un valūtām; kā arī pielāgot statistikas nosūtīšanas termiņu, saturu un aptvērumu un jau nosūtītās statistikas pārskatīšanas nosacījumus; un noteikt termiņu, lai nosūtītu tirdzniecības statistiku uzņēmumu raksturlielumu dalījumā un tirdzniecības statistiku faktūras valūtas dalījumā. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu nosaka vienotu struktūru Kopienas statistikas sistemātiskai apkopošanai par preču tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (turpmāk “ārējās tirdzniecības statistika”).

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “preces” ir jebkāds kustams īpašums, ieskaitot elektroenerģiju; |
| --- | --- |

a)

“preces” ir jebkāds kustams īpašums, ieskaitot elektroenerģiju;

| b) | “Kopienas statistikas teritorija” ir “Kopienas muitas teritorija”, kā tā definēta Muitas kodeksā, ietverot Helgolandes sala Vācijas Federatīvās Republikas teritorijā; |
| --- | --- |

b)

“Kopienas statistikas teritorija” ir “Kopienas muitas teritorija”, kā tā definēta Muitas kodeksā, ietverot Helgolandes sala Vācijas Federatīvās Republikas teritorijā;

| c) | “valsts statistikas iestādes” ir valstu statistikas iestādes un citas struktūras, kas katrā dalībvalstī atbild par ārējās tirdzniecības statistikas sagatavošanu; |
| --- | --- |

c)

“valsts statistikas iestādes” ir valstu statistikas iestādes un citas struktūras, kas katrā dalībvalstī atbild par ārējās tirdzniecības statistikas sagatavošanu;

| d) | “muitas iestādes” ir “muitas iestādes”, kā tās definētas Muitas kodeksā; |
| --- | --- |

d)

“muitas iestādes” ir “muitas iestādes”, kā tās definētas Muitas kodeksā;

| e) | “muitas deklarācija” ir “muitas deklarācija”, kas definēta Muitas kodeksā; |
| --- | --- |

e)

“muitas deklarācija” ir “muitas deklarācija”, kas definēta Muitas kodeksā;

| f) | “muitas lēmums” ir jebkurš muitas iestāžu oficiāls lēmums, kas attiecas uz pieņemtajām muitas deklarācijām un kam ir juridisks spēks attiecībā uz vienu vai vairākām personām. |
| --- | --- |

f)

“muitas lēmums” ir jebkurš muitas iestāžu oficiāls lēmums, kas attiecas uz pieņemtajām muitas deklarācijām un kam ir juridisks spēks attiecībā uz vienu vai vairākām personām.

3. pants

Darbības joma

1.   Ārējās tirdzniecības statistikā atspoguļo preču importu un eksportu.

Dalībvalstis reģistrē eksportu, ja preces tiek izvestas no Kopienas statistikas teritorijas saskaņā ar vienu no šādām muitas procedūrām vai šādiem muitas noteikumos atzītiem apstrādes vai izmantošanas veidiem, kas noteikti Muitas kodeksā:

| a) | eksports; |
| --- | --- |

a)

eksports;

| b) | izvešana pārstrādei; |
| --- | --- |

b)

izvešana pārstrādei;

| c) | reeksports pēc ievešanas pārstrādei vai pārstrādes muitas kontrolē. |
| --- | --- |

c)

reeksports pēc ievešanas pārstrādei vai pārstrādes muitas kontrolē.

Dalībvalstis reģistrē importu, ja preces tiek ievestas Kopienas statistikas teritorijā saskaņā ar vienu no šādām muitas procedūrām, kas noteiktas Muitas kodeksā:

| a) | laišana brīvā apgrozībā; |
| --- | --- |

a)

laišana brīvā apgrozībā;

| b) | ievešana pārstrādei; |
| --- | --- |

b)

ievešana pārstrādei;

| c) | pārstrāde muitas kontrolē. |
| --- | --- |

c)

pārstrāde muitas kontrolē.

2.   Pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, attiecībā uz 1. pantā minēto muitas procedūru vai muitas noteikumos atzītu apstrādes vai izmantošanas veidu saraksta pielāgošanu, lai ņemtu vērā izmaiņas Muitas kodeksā vai noteikumos, kas izriet no starptautiskām konvencijām, pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

3.   Metodikas apsvērumu dēļ dažas preces vai pārvietojumi rada vajadzību pēc īpašiem noteikumiem. Tas attiecas uz rūpnieciskām iekārtām, kuģiem un gaisa kuģiem, precēm, ko piegādā kuģiem vai gaisa kuģiem, sūtījumiem, kas sūtīti pa daļām, militāras nozīmes precēm, precēm, kuras sūta no vai uz ārzonas iekārtām, kosmosa kuģiem, kā arī uz elektrību, gāzi un atkritumiem (turpmāk “īpašas preces vai pārvietojumi”).

Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot, attiecībā uz īpašām precēm un pārvietojumiem un uz atšķirīgiem vai īpašiem noteikumiem, kurus tiem piemēro, pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

4.   Metodikas apsvērumu dēļ ārējās tirdzniecības statistikā neiekļauj noteiktas preces vai pārvietojumus. Tas attiecas uz monetāro zeltu un likumīgiem maksāšanas līdzekļiem; uz precēm, kuras paredzētas diplomātiskam vai tam līdzīga rakstura lietojumam; uz preču pārvietojumiem starp importēšanas un eksportēšanas dalībvalsti un to nacionālajiem bruņotajiem spēkiem, kas izvietoti ārvalstīs, kā arī uz noteiktām precēm, ko iegādājas vai atsavina ārvalstu bruņotie spēki; uz īpašām precēm, kas nav komercdarījuma priekšmets; uz mākslīgo pavadoņu nesējraķešu pārvietojumiem pirms to palaišanas; uz precēm, ko paredzēts remontēt, un precēm pēc remonta; uz precēm, kas paredzētas pagaidu lietošanai, un precēm pēc tās; uz precēm, ko izmanto kā personalizētas informācijas un lejupielādētas informācijas nesējus; un uz muitā mutiski deklarētām precēm, kuras ir vai nu pēc būtības komerciālas un ar vērtību, kas nepārsniedz EUR 1 000 vērtības vai 1 000 kilogramu neto masas muitas robežvērtību, vai arī pēc būtības nekomerciālas.

Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot, attiecībā uz preču un pārvietojumu neiekļaušanu ārējās tirdzniecības statistikā, pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

4. pants

Datu avoti

1.   Šīs regulas 3. panta 1. punktā minētā preču importa un eksporta reģistrācijas datu avots ir muitas deklarācija, tostarp iespējamie statistikas datu labojumi vai izmaiņas, kas izriet no muitas lēmumiem.

2.   Ja muitas formalitāšu un kontroles turpmāka vienkāršošana saskaņā ar modernizētā Muitas kodeksa 116. pantu rada situāciju, ka muitas iestādēs nav pieejami dati par preču importu un eksportu, uzņēmēji, kuriem atļāva izmantot vienkāršoto procedūru, sniedz šīs regulas 5. pantā paredzētos statistikas datus.

3.   Lai veidotu valsts statistiku, dalībvalstis var turpināt izmantot citus datu avotus, kamēr nav ieviests 7. panta 2. punktā minētais mehānisms datu savstarpējai apmaiņai, izmantojot elektroniskus līdzekļus.

4.   Īpašām precēm un pārvietojumiem, kas minēti 3. panta 3. punktā, muitas deklarācijas vietā var izmantot citus informācijas avotus.

5.   Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot, attiecībā uz datu vākšanu saskaņā ar šā panta 2. un 4. punktu, pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Šajos pasākumos jo īpaši ņem vērā vajadzību izveidot efektīvu sistēmu, kas samazinātu administratīvo slogu uzņēmējiem un administrācijai.

5. pants

Statistikas dati

1.   No 3. panta 1. punktā minētās importa un eksporta reģistrācijas dalībvalstis iegūst šādus datus:

| a) | tirdzniecības plūsma (imports, eksports); |
| --- | --- |

a)

tirdzniecības plūsma (imports, eksports);

| b) | ikmēneša pārskata periods; |
| --- | --- |

b)

ikmēneša pārskata periods;

| c) | preču statistiskā vērtība pie tās dalībvalsts robežas, kas importē vai eksportē preces; |
| --- | --- |

c)

preču statistiskā vērtība pie tās dalībvalsts robežas, kas importē vai eksportē preces;

| d) | daudzums, kas izteikts neto masā un papildu mērvienībā, ja šāda mērvienība ir norādīta muitas deklarācijā; |
| --- | --- |

d)

daudzums, kas izteikts neto masā un papildu mērvienībā, ja šāda mērvienība ir norādīta muitas deklarācijā;

| e) | tirgotājs, proti, importētājs/saņēmējs importa gadījumā un eksportētājs/nosūtītājs eksporta gadījumā; |
| --- | --- |

e)

tirgotājs, proti, importētājs/saņēmējs importa gadījumā un eksportētājs/nosūtītājs eksporta gadījumā;

| f) | importēšanas vai eksportēšanas dalībvalsts — t.i., dalībvalsts, kurā iesniegta muitas deklarācija — un, ja tā norādīta muitas deklarācijā, arī:






  i) | importa gadījumā — galamērķa dalībvalsts; |
| --- | --- | --- |

f)

importēšanas vai eksportēšanas dalībvalsts — t.i., dalībvalsts, kurā iesniegta muitas deklarācija — un, ja tā norādīta muitas deklarācijā, arī:

i)

importa gadījumā — galamērķa dalībvalsts;

| ii) | eksporta gadījumā — faktiskā eksporta dalībvalsts; |
| --- | --- |

ii)

eksporta gadījumā — faktiskā eksporta dalībvalsts;

| g) | partnervalstis, proti:






  i) | importa gadījumā — izcelsmes valsts un nosūtīšanas valsts; |
| --- | --- | --- |

g)

partnervalstis, proti:

i)

importa gadījumā — izcelsmes valsts un nosūtīšanas valsts;

| ii) | eksporta gadījumā — pēdējā zināmā galamērķa valsts; |
| --- | --- |

ii)

eksporta gadījumā — pēdējā zināmā galamērķa valsts;

| h) | prece saskaņā ar Kombinēto nomenklatūru:






  i) | par importu — TARIC apakšpozīcijas preču kods; |
| --- | --- | --- |

h)

prece saskaņā ar Kombinēto nomenklatūru:

i)

par importu — TARIC apakšpozīcijas preču kods;

| ii) | par eksportu — Kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijas preču kods; |
| --- | --- |

ii)

par eksportu — Kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijas preču kods;

| i) | muitas procedūras kods, kas jāizmanto, lai noteiktu statistikas procedūru; |
| --- | --- |

i)

muitas procedūras kods, kas jāizmanto, lai noteiktu statistikas procedūru;

| j) | darījuma veids, ja norādīts muitas deklarācijā; |
| --- | --- |

j)

darījuma veids, ja norādīts muitas deklarācijā;

| k) | preferenciāls režīms importam, ja muitas iestādes to piešķīrušas; |
| --- | --- |

k)

preferenciāls režīms importam, ja muitas iestādes to piešķīrušas;

| l) | faktūras valūta, ja norādīta muitas deklarācijā; |
| --- | --- |

l)

faktūras valūta, ja norādīta muitas deklarācijā;

| m) | pārvadājuma veids, proti, šāda informācija:






  i) | pārvadājuma veids uz robežas; |
| --- | --- | --- |

m)

pārvadājuma veids, proti, šāda informācija:

i)

pārvadājuma veids uz robežas;

| ii) | pārvadājuma veids valsts iekšienē; |
| --- | --- |

ii)

pārvadājuma veids valsts iekšienē;

| iii) | konteiners. |
| --- | --- |

iii)

konteiners.

2.   Pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, attiecībā uz turpmākiem precizējumiem saistībā ar šā panta 1. punktā minētajiem datiem, pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

3.   Ja nav noteikts citādi un neskarot muitas tiesību aktus, dati ir iekļauti muitas deklarācijā.

4.   Attiecībā uz īpašām precēm un pārvietojumiem, kas minēti 3. panta 3. punktā, un saskaņā ar 4. panta 2. punktu sniegtajiem datiem var prasīt ierobežotu informācijas kopumu.

Pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, attiecībā uz iepriekšminēto ierobežoto informācijas kopumu, pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

6. pants

Ārējās tirdzniecības statistikas apkopošana

1.   Par katru mēneša pārskata periodu dalībvalstis apkopo statistiku par preču importu un eksportu, izsakot vērtībā un daudzumā, šādos dalījumos:

| a) | preču kods; |
| --- | --- |

a)

preču kods;

| b) | importēšanas/eksportēšanas dalībvalstis; |
| --- | --- |

b)

importēšanas/eksportēšanas dalībvalstis;

| c) | partnervalstis; |
| --- | --- |

c)

partnervalstis;

| d) | statistikas procedūra; |
| --- | --- |

d)

statistikas procedūra;

| e) | darījuma veids; |
| --- | --- |

e)

darījuma veids;

| f) | preferenciāls režīms importam; |
| --- | --- |

f)

preferenciāls režīms importam;

| g) | pārvadājuma veids. |
| --- | --- |

g)

pārvadājuma veids.

Statistikas apkopošanas īstenošanas noteikumus Komisija var pieņemt saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto procedūru.

2.   Dalībvalstis apkopo ikgadējo tirdzniecības statistiku pēc uzņēmumu raksturlielumiem, proti, pēc uzņēmuma veiktās saimnieciskās darbības saskaņā ar kopējās saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas Eiropas Kopienā (NACE) sadaļām vai divciparu līmeņa kodiem un pēc lieluma klasēm, kas tiek noteiktas pēc darbinieku skaita.

Statistiku apkopo, datus par uzņēmumu raksturlielumiem, kas reģistrēti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 177/2008, saistot ar datiem, kas saskaņā ar šīs regulas 5. panta 1. punktu reģistrēti par importu un eksportu. Šajā sakarā valsts muitas iestādes sniedz valsts statistikas iestādēm atbilstīgo tirgotāju identifikācijas numuru.

Pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, attiecībā uz datu un šīs apkopojamās statistikas sasaisti, pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

3.   Ik pēc diviem gadiem dalībvalstis apkopo tirdzniecības statistiku faktūras valūtas dalījumā.

Dalībvalstis apkopo statistiku, izmantojot reprezentatīvu datu izlasi par importu un eksportu, pamatojoties uz muitas deklarācijām, kurās ir iekļauti dati par faktūras valūtu. Ja muitas deklarācijā nav pieejama informācija par faktūras valūtu attiecībā uz eksportu, veic apsekojumu, lai iegūtu vajadzīgo datus.

Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot, attiecībā uz izlases raksturlielumu, pārskata periodu un kopsavilkumu veikšanas līmeni pa partnervalstīm, precēm un valūtu, pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

4.   Ja dati ir pieejami muitas deklarācijā, dalībvalstis var nolemt savām vajadzībām apkopot papildu statistiku.

5.   Dalībvalstīm nav jāapkopo un jānosūta Komisijai (Eurostat) ārējās tirdzniecības statistika par statistikas datiem, kuri atbilstoši Muitas kodeksam vai valstu instrukcijām vēl nav iekļauti muitas deklarācijā vai nevar tikt tieši iegūti no citiem datiem muitas deklarācijā, ko iesniedz to muitas iestādēm. Tādēļ turpmāk norādīto datu nosūtīšanu dalībvalstis var veikt brīvprātīgi:

| a) | importa gadījumā — galamērķa dalībvalsts; |
| --- | --- |

a)

importa gadījumā — galamērķa dalībvalsts;

| b) | eksporta gadījumā — faktiskā eksporta dalībvalsts; |
| --- | --- |

b)

eksporta gadījumā — faktiskā eksporta dalībvalsts;

| c) | darījuma veids. |
| --- | --- |

c)

darījuma veids.

7. pants

Datu apmaiņa

1.   Bez kavēšanās un, vēlākais, nākamajā mēnesī pēc tā mēneša, kad pieņemtas muitas deklarācijas vai kad par tām pieņemti muitas lēmumi, valstu statistikas iestādes saņem no muitas iestādēm datus par importu un eksportu, pamatojoties uz deklarācijām, kuras iesniegtas minētajām iestādēm.

Šie dati ietver vismaz 5. pantā minētos statistikas datus, kuri saskaņā ar Muitas kodeksu vai attiecīgās valsts instrukcijām ir pieejami muitas deklarācijā.

2.   No dienas, kad sāk īstenot mehānismu datu savstarpējai apmaiņai, izmantojot elektroniskus līdzekļus, muitas iestādes nodrošina to, ka ierakstus par eksportu un importu nodod tai dalībvalsts iestādei, kas ierakstā norādīta kā:

| a) | importa gadījumā — galamērķa dalībvalsts; |
| --- | --- |

a)

importa gadījumā — galamērķa dalībvalsts;

| b) | eksporta gadījumā — faktiskā eksporta dalībvalsts. |
| --- | --- |

b)

eksporta gadījumā — faktiskā eksporta dalībvalsts.

Mehānismu datu savstarpējai apmaiņai īsteno, vēlākais, kad piemēro modernizētā Muitas kodeksa 1. sadaļas 2. nodaļas 1. iedaļu.

3.   Īstenošanas noteikumus, lai noteiktu šā panta 2. punktā minēto nosūtīšanu, var paredzēt saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto procedūru.

8. pants

Ārējās tirdzniecības statistikas nosūtīšana Komisijai (Eurostat)

1.   Dalībvalstis nosūta Komisijai (Eurostat) 6. panta 1. punktā minēto statistiku ne vēlāk kā 40 dienas pēc katra attiecīgā mēneša pārskata perioda beigām.

Dalībvalstis nodrošina, ka statistikā ir iekļauta informācija par visu importu un eksportu attiecīgajā pārskata periodā, veicot korekcijas, ja dati nav pieejami.

Dalībvalstis nosūta atjauninātu statistiku, ja nosūtītā statistika ir pārskatīta.

Dalībvalstis iekļauj Komisijai (Eurostat) nosūtāmajos rezultātos jebkuru statistikas informāciju, kas ir konfidenciāla.

Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot, attiecībā uz statistikas nosūtīšanas termiņa, satura un aptvēruma, kā arī jau nosūtītās statistikas pārskatīšanas nosacījumu pielāgojumiem, pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

2.   Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, attiecībā uz termiņu, lai nosūtītu 6. panta 2. punktā minēto tirdzniecības statistiku uzņēmumu raksturlielumu dalījumā un 6. panta 3. punktā minēto tirdzniecības statistiku faktūras valūtas dalījumā, pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

3.   Dalībvalstis statistiku nosūta elektroniski saskaņā ar datu apmaiņas standartu. Rezultātu nosūtīšanas praktisko kārtību var noteikt saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto procedūru.

9. pants

Kvalitātes novērtējums

1.   Šīs regulas vajadzībām nosūtāmajai statistikai piemēro šādus kvalitātes rādītājus:

| a) | “atbilstība” attiecas uz pakāpi, kādā statistika atbilst lietotāju pašreizējām un iespējamām vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

“atbilstība” attiecas uz pakāpi, kādā statistika atbilst lietotāju pašreizējām un iespējamām vajadzībām;

| b) | “precizitāte” attiecas uz novērtējumu atbilstību nezināmajām patiesajām vērtībām; |
| --- | --- |

b)

“precizitāte” attiecas uz novērtējumu atbilstību nezināmajām patiesajām vērtībām;

| c) | “savlaicīgums” attiecas uz laikposmu starp informācijas pieejamību un notikumu vai parādību, ko tā apzīmē; |
| --- | --- |

c)

“savlaicīgums” attiecas uz laikposmu starp informācijas pieejamību un notikumu vai parādību, ko tā apzīmē;

| d) | “punktualitāte” attiecas uz laikposmu starp datu publicēšanas dienu un termiņu, kad tie bija jāiesniedz; |
| --- | --- |

d)

“punktualitāte” attiecas uz laikposmu starp datu publicēšanas dienu un termiņu, kad tie bija jāiesniedz;

| e) | “pieejamība” un “skaidrība” attiecas uz nosacījumiem un veidiem, kā lietotāji var saņemt, izmantot un izskaidrot datus; |
| --- | --- |

e)

“pieejamība” un “skaidrība” attiecas uz nosacījumiem un veidiem, kā lietotāji var saņemt, izmantot un izskaidrot datus;

| f) | “salīdzināmība” attiecas uz piemēroto statistikas jēdzienu, novērtēšanas līdzekļu un procedūru atšķirību ietekmi, salīdzinot statistiku starp ģeogrāfiskiem apgabaliem, nozarēm vai laika periodiem; |
| --- | --- |

f)

“salīdzināmība” attiecas uz piemēroto statistikas jēdzienu, novērtēšanas līdzekļu un procedūru atšķirību ietekmi, salīdzinot statistiku starp ģeogrāfiskiem apgabaliem, nozarēm vai laika periodiem;

| g) | “saskanība” attiecas uz datu piemērotību to apvienošanai dažādos veidos un dažādiem nolūkiem, iegūstot ticamus rezultātus. |
| --- | --- |

g)

“saskanība” attiecas uz datu piemērotību to apvienošanai dažādos veidos un dažādiem nolūkiem, iegūstot ticamus rezultātus.

2.   Dalībvalstis katru gadu iesniedz Komisijai (Eurostat) ziņojumu par nosūtītās statistikas kvalitāti.

3.   Saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto procedūru nosaka kvalitātes ziņojuma veidu un struktūru, lai statistikai, uz ko attiecas šī regula, piemērotu šā panta 1. punktā noteiktos kvalitātes rādītājus.

Komisija (Eurostat) novērtē nosūtītās statistikas kvalitāti.

10. pants

Ārējās tirdzniecības statistikas izplatīšana

1.   Kopienas līmenī Komisija (Eurostat) izplata saskaņā ar 6. panta 1. punktu apkopoto un dalībvalstu nosūtīto ārējās tirdzniecības statistiku vismaz Kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijas dalījumā.

Vienīgi tad, ja importētājs vai eksportētājs to pieprasa, attiecīgās dalībvalsts iestādes lemj, vai šīs dalībvalsts ārējās tirdzniecības statistika, kura ļauj identificēt šo importētāju vai eksportētāju, ir izplatāma, vai arī tā jāgroza, lai tās izplatīšana neapdraudētu statistikas konfidencialitāti.

2.   Neskarot datu izplatīšanu valsts līmenī, Komisija (Eurostat) neizplata detalizētu statistiku pa TARIC apakšpozīcijām vai preferencēm, ja tās izpaušana apdraudētu sabiedrības intereses attiecībā uz Kopienas tirdzniecības un lauksaimniecības politiku.

11. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Preču tirdzniecības ar trešām valstīm statistikas komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

12. pants

Atcelšana

No 2010. gada 1. janvāra atceļ Regulu (EK) Nr. 1172/95.

To turpina piemērot datiem, kuri attiecas uz pārskata periodiem pirms 2010. gada 1. janvāra.

13. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2010. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā —

Priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 70, 15.3.2008., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 16. februāra Kopējā nostāja.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 118, 25.5.1995., 10. lpp.

3

(4)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

4

(5)  OV L 145, 4.6.2008., 1. lpp.

5

(6)  OV L 23, 26.1.2008., 21. lpp.

6

(7)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

7

(8)  OV L 61, 5.3.2008., 6. lpp.

8

(9)  OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp.

9

(10)  OV L 151, 15.6.1990., 1. lpp.

10

(11)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

11

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

Komisija minēto priekšlikumu iesniedza Padomei 2007. gada 30. oktobrī (1).

Eiropas Parlaments sniedza atzinumu pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, priekšlikumā veicot 35 grozījumus (2).

Saskaņā ar koplēmuma procedūru (EKL 251. pants) Padome 2009. gada 16. februārī, ņemot vērā Parlamenta pirmo lasījumu, pieņēma kopējo nostāju attiecībā uz regulas projektu.

II.   MĒRĶIS

Ar šo priekšlikumu paredzēts pārskatīt pašreizējo statistikas sistēmu par preču tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (Extrastat), lai

| — | panāktu to, ka tiesību akti ir skaidrāki, vienkāršāki un pārskatāmāki; |
| --- | --- |

—

panāktu to, ka tiesību akti ir skaidrāki, vienkāršāki un pārskatāmāki;

| — | pielāgotu Kopienas ārējās tirdzniecības statistikas sistēmu pārmaiņām, kas jāveic muitas deklarāciju procedūrās, jo tika ieviestas vienotās atļaujas, kuras ļauj izmantot vienkāršotu deklarāciju vai vietējās muitošanas procedūru, kā arī tika ieviesta centralizēta muitošana saskaņā ar modernizēto Kopienas Muitas kodeksu; |
| --- | --- |

—

pielāgotu Kopienas ārējās tirdzniecības statistikas sistēmu pārmaiņām, kas jāveic muitas deklarāciju procedūrās, jo tika ieviestas vienotās atļaujas, kuras ļauj izmantot vienkāršotu deklarāciju vai vietējās muitošanas procedūru, kā arī tika ieviesta centralizēta muitošana saskaņā ar modernizēto Kopienas Muitas kodeksu;

| — | samazinātu “Roterdamas efektu”, proti, to, ka






  a) | ārējās tirdzniecības statistikā ir pārāk liels to dalībvalstu īpatsvars, kurās notiek liela apjoma muitošana vai liela apjoma eksports, lai gan tās ir tikai tranzīta valstis, nenovērtējot faktiskās preču galamērķa vai sūtīšanas dalībvalstis, un ka |
| --- | --- | --- |

—

samazinātu “Roterdamas efektu”, proti, to, ka

a)

ārējās tirdzniecības statistikā ir pārāk liels to dalībvalstu īpatsvars, kurās notiek liela apjoma muitošana vai liela apjoma eksports, lai gan tās ir tikai tranzīta valstis, nenovērtējot faktiskās preču galamērķa vai sūtīšanas dalībvalstis, un ka

| b) | vienas un tās pašas preces tiek reģistrētas divas reizes, proti, Extrastat sistēmā kā ārpuskopienas preces un pēc tam Intrastat sistēmā kā Kopienas preces, kas tiek ievestas no citas dalībvalsts, turklāt situācija ar eksportu ir līdzīga; |
| --- | --- |

b)

vienas un tās pašas preces tiek reģistrētas divas reizes, proti, Extrastat sistēmā kā ārpuskopienas preces un pēc tam Intrastat sistēmā kā Kopienas preces, kas tiek ievestas no citas dalībvalsts, turklāt situācija ar eksportu ir līdzīga;

| — | palielinātu ārējās tirdzniecības statistikas atbilstību, precizitāti, laicīgumu un salīdzināmību un izveidotu kvalitātes novērtēšanas sistēmu; |
| --- | --- |

—

palielinātu ārējās tirdzniecības statistikas atbilstību, precizitāti, laicīgumu un salīdzināmību un izveidotu kvalitātes novērtēšanas sistēmu;

| — | veicinātu tirdzniecības statistikas sasaisti ar uzņēmējdarbības statistiku; |
| --- | --- |

—

veicinātu tirdzniecības statistikas sasaisti ar uzņēmējdarbības statistiku;

| — | apmierinātu lietotāju vajadzības un apkopotu papildu tirdzniecības statistiku, izmantojot muitas deklarācijās pieejamo informāciju; |
| --- | --- |

—

apmierinātu lietotāju vajadzības un apkopotu papildu tirdzniecības statistiku, izmantojot muitas deklarācijās pieejamo informāciju;

| — | kontrolētu priviliģēto piekļuvi jutīgiem ārējās tirdzniecības datiem saskaņā ar Eiropas Statistikas prakses kodu. |
| --- | --- |

—

kontrolētu priviliģēto piekļuvi jutīgiem ārējās tirdzniecības datiem saskaņā ar Eiropas Statistikas prakses kodu.

Priekšlikumā ietverti arī grozījumi, kas minēti regulā, lai uzlabotu tādu preču drošību un drošumu, kuras transportē pār Kopienas robežām, — Padome un Parlaments to pieņēma 2005. gada 13. aprīlī (3).

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   Vispārīgi jautājumi

Padome tās kopējā nostājā iekļāva lielāko daļu Eiropas Parlamenta grozījumu, pieņemot tekstu, kurš ir ļoti līdzīgs Eiropas Parlamenta nostājai pirmajā lasījumā. Padome pilnībā piekrīt priekšlikuma mērķim, kas paredzēts, lai vienkāršotu tiesību aktus, pielāgotu Kopienas ārējās tirdzniecības statistikas sistēmu pārmaiņām, kas jāveic ar muitu saistītos muitas tiesību aktos un procedūrās, un lai samazinātu “Roterdamas efektu”. Pēc tam, kad SI un FR prezidentūras laikā priekšlikumu rūpīgi izskatīja, kā arī ņemot vērā modernizētā Muitas kodeksa īstenošanas praktisko ietekmi uz valsts pārvaldes iestādēm, Komisiju un tirdzniecību, Padome veica vairākas izmaiņas, kas galvenokārt bija tehniskas izmaiņas; to pārskats ir sniegts 3. iedaļā.

2.   EP grozījumi

2.1.   Padome pieņēma šādus grozījumus:

Eiropas Parlaments pieņēma 27 priekšlikuma grozījumus (4) — no tiem 24 pilnībā vai daļēji ir iekļauti Padomes kopējā nostājā. Tie ir grozījumi Nr. 5, 6, 7, 9, 10, 11, 12 (daļēji), 13, 14, (daļēji), 15 (daļēji), 20, 21, (daļēji), 22, 23, 24, 25, 28, 29, 30, 31, 32 (daļēji), 33, 34 un 35.

2.2.   Grozījumi, ko Padome nepieņēma vai pieņēma daļēji:

Grozījums Nr. 12

šis grozījums pieņemts daļēji, taču tā formulējums ir precizēts, jo Padome to uzskata par piemērotāku saistībā ar aprakstu par atbrīvojumu attiecībā uz mutvārdu deklarācijām par precēm.

Grozījums Nr. 14

Šo grozījumu pieņēma daļēji. Attiecībā uz noteikumu par īstenošanas pasākumiem (jaunais 5. punkts Padomes tekstā) Padome uzskata, ka īstenošanas pilnvarām vajadzētu attiekties uz datu ievākšanu (jaunajos) punktos un 4. punktā par citu informācijas avotu izmantošanu muitas deklarācijas vietā, kā arī uz statistikas datiem, kurus sniedz uzņēmēji, kas izmanto papildu muitas formalitāšu un kontroles vienkāršošanu. Padome ir arī uzsvērusi vajadzību izveidot efektīvu sistēmu, lai mazinātu administratīvo slogu.

Grozījums Nr. 15

Padome var daļēji pieņemt šo grozījumu. Lai veidotu valsts statistiku, dalībvalstis var turpināt izmantot citus informācijas avotus līdz brīdim, kad ir ieviests mehānisms attiecīgo datu savstarpējai apmaiņai. Atsauce uz 7. panta 3. punktu ir mainīta uz 7. panta 2. punktu.

Grozījums Nr. 18

Padome uzskata, ka precīzāks formulējums būtu atbilstīgāks (skatīt 3. iedaļu).

Grozījums Nr. 21

Padome uzskata, ka ierobežotu informācijas kopumu var prasīt arī attiecībā uz datiem, kas sniegti saskaņā ar 4. panta 2. punktu (kopējās nostājas tekstā).

Grozījums Nr. 26

Padome uzskata, ka sākot no dienas, kad īsteno mehānismu savstarpējai datu apmaiņai, izmantojot elektroniskus līdzekļus, ierakstus par eksportu un importu nodod dalībvalsts valsts statistikas iestādei, kas ierakstā norādīta kā galamērķa dalībvalsts importa gadījumā vai faktiskā eksporta dalībvalsts eksporta gadījumā.

Grozījums Nr. 27

Padome nav pieņēmusi šo grozījumu, bet ir sniegusi alternatīvu risinājumu saskaņā ar 4. panta 2. punktu (kopējās nostājas tekstā — skatīt 3. iedaļu).

Grozījums Nr. 32

Padome ir daļēji pieņēmusi šo grozījumu, nedaudz mainot formulējumu (“TARIC apakšpozīcijā, preferences”).

3.   Jauni Padomes ieviesti elementi

Šajā iedaļā ir to jauno elementu pārskats, ko Padome kopējā nostājā ietvērusi papildus pieņemtajiem EP grozījumiem. Šajā pārskatā apzināti nav izskatīti tie elementi, kuru būtība ir tehniska vai saistīta ar formulējumu.

Ir arī jānorāda, ka Padomes ieviesto grozījumu dēļ ir mainīta priekšlikuma struktūra un attiecīgi ir grozīta apsvērumu un dažu pantu punktu secība.

3.1   3. apsvērums

Šajā apsvērumā skaidrots, ka modernizētajā Muitas kodeksā ieviešot atvieglojumus uzņēmējiem, ar kuriem vienkāršo formalitātes un kontroli, muitas deklarācijas var nebūt pieejamas; ja tādas deklarācijas ir pamats statistikas datiem par ārējo tirdzniecību, regulā jāparedz pasākumi, ar kuriem nodrošinās, ka datus sniedz tie uzņēmēji, kam piešķirti atvieglojumi.

3.2   4. apsvērums

Šajā apsvērumā dota atsauce uz “e-muitas” lēmumu, pamatojoties uz kuru tiek izveidota elektroniska muitas sistēma muitas deklarāciju datu apmaiņai. Ir paredzēts, ka šī informācijas apmaiņas sistēma, kuru izmantos statistikai, cik vien iespējams gūs labumu no muitas iestāžu izveidotās infrastruktūras.

3.3   4. panta 2. punkts

Šajā jaunajā punktā noteikts princips, ka attiecīgie statistikas dati būtu jāsniedz uzņēmējiem, kuriem atļauj izmantot vienkāršoto procesu, jo tas var radīt situāciju, kad nav pieejamas muitas deklarācijas un attiecīgi statistikas dati.

3.4   4. panta 5. punkts

Padome ir pievienojusi teikumu, lai nodrošinātu, ka tiek samazināts uzņēmēju un pārvaldes iestāžu administratīvais slogs, kas rodas, ievācot datus.

3.5   5. panta 4. punkts

Padome ir pievienojusi atsauci uz 4. panta 2. punktā sniegtajiem datiem.

3.6   7. panta 2. punkts

Padome tās kopējā nostājā nav pieņēmusi EP grozījumu Nr. 26 (kā izskaidrots 2. iedaļā), jo tā uzskata, ka sākot no dienas, kad īsteno datu apmaiņas mehānismu, izmantojot elektroniskus līdzekļus, muitas iestādēm dati būtu jānosūta (galamērķa vai faktiskā eksporta) dalībvalsts valsts statistikas iestādei. Padome arī uzskata, ka minētais mehānisms būtu jāīsteno vēlākais tad, kad būs piemērojama attiecīgā modernizētā Muitas kodeksa iedaļa.

IV.   SECINĀJUMS

Padome uzskata, ka kopējā nostāja, kas divu prezidentūru laikā rūpīgi pārskatīta un ko pilnībā atbalsta Komisija, pilnībā atbilst priekšlikumā paredzētajiem mērķiem.

Turklāt kopējā nostājā ir pieņemta lielākā daļa Eiropas Parlamenta ierosināto grozījumu.

Padomes ieviestie jaunie elementi atspoguļo vajadzību tekstu pielāgot praktiskajam un tehniskajam stāvoklim un labāk saskaņot valsts pārvalžu prasības un tirdzniecībai sniegtos muitas atvieglojumus.

---

(1)  OV L 145, 4.6.2008., 1. lpp.

(2)  Astoņi grozījumi (Nr. 1-4, 8, 16, 17 un 19) neattiecās uz visām valodu redakcijām un tādēļ par tiem nebalsoja.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 648/2005 (2005. gada 13. aprīlis), ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi, OV L 117, 4.5.2005., 13. lpp.

(4)  Sal. 2. zemsvītras piezīmi.

---

| 31.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 75/67 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 75/67

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 14/2009,

ko Padome pieņēmusi 2009. gada 16. februārī

nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009 (... gada ...), ar ko izveido Eiropas Telekomunikāciju regulatoru grupu (ETRG)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 75 E/05)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK (2002. gada 7. marts) par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/19/EK (2002. gada 7. marts) par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (Piekļuves direktīva) (5), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/20/EK (2002. gada 7. marts) par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (Atļauju izsniegšanas direktīva) (6), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/22/EK (2002. gada 7. marts) par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (Universālā pakalpojuma direktīva) (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (8) (turpmāk visas kopā “pamatdirektīva un īpašās direktīvas”) mērķis ir izveidot Kopienā elektronisko komunikāciju iekšējo tirgu, vienlaikus lielākas konkurences dēļ nodrošinot lielus ieguldījumus, inovācijas un patērētāju aizsardzību. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK (2002. gada 7. marts) par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/19/EK (2002. gada 7. marts) par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (Piekļuves direktīva) (5), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/20/EK (2002. gada 7. marts) par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (Atļauju izsniegšanas direktīva) (6), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/22/EK (2002. gada 7. marts) par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (Universālā pakalpojuma direktīva) (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (8) (turpmāk visas kopā “pamatdirektīva un īpašās direktīvas”) mērķis ir izveidot Kopienā elektronisko komunikāciju iekšējo tirgu, vienlaikus lielākas konkurences dēļ nodrošinot lielus ieguldījumus, inovācijas un patērētāju aizsardzību.

| (2) | Vajadzība konsekventi piemērot ES tiesisko regulējumu visās dalībvalstīs ir būtiska elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu iekšējā tirgus sekmīgai attīstībai. ES tiesiskajā regulējumā ir noteikti mērķi, kas jāsasniedz valsts pārvaldes iestādēm (VPI), un paredz šo iestāžu darbības programmu, piešķirot tām arī elastīgumu noteiktās jomās, lai noteikumus piemērotu, ievērojot attiecīgās valsts apstākļus. |
| --- | --- |

(2)

Vajadzība konsekventi piemērot ES tiesisko regulējumu visās dalībvalstīs ir būtiska elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu iekšējā tirgus sekmīgai attīstībai. ES tiesiskajā regulējumā ir noteikti mērķi, kas jāsasniedz valsts pārvaldes iestādēm (VPI), un paredz šo iestāžu darbības programmu, piešķirot tām arī elastīgumu noteiktās jomās, lai noteikumus piemērotu, ievērojot attiecīgās valsts apstākļus.

| (3) | Ņemot vērā vajadzību nodrošināt konsekventas regulatīvās prakses izveidi un ES tiesiskā regulējuma konsekventu piemērošanu, Komisija saskaņā ar Lēmumu 2002/627/EK (2002. gada 29. jūlijs), ar ko izveido elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu Eiropas reglamentējošo iestāžu grupu (9) izveidoja Eiropas Reglamentējošo iestāžu grupu (ERG), lai tā dotu padomus un palīdzētu Komisijai izveidot iekšējo tirgu un lai kopumā nodrošinātu saskarni starp VPI un Komisiju. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā vajadzību nodrošināt konsekventas regulatīvās prakses izveidi un ES tiesiskā regulējuma konsekventu piemērošanu, Komisija saskaņā ar Lēmumu 2002/627/EK (2002. gada 29. jūlijs), ar ko izveido elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu Eiropas reglamentējošo iestāžu grupu (9) izveidoja Eiropas Reglamentējošo iestāžu grupu (ERG), lai tā dotu padomus un palīdzētu Komisijai izveidot iekšējo tirgu un lai kopumā nodrošinātu saskarni starp VPI un Komisiju.

| (4) | ERG ir devusi pozitīvu ieguldījumu konsekventā regulatīvā praksē, veicinot sadarbību starp VPI un starp VPI un Komisiju. Šajā īsajā laikā pēc tās izveides sekmīga ir izrādījusies pieeja, saskaņā ar kuru tiek attīstīta ciešāka saskaņa starp VPI, apmainoties ar informāciju un zināšanām praktiskās pieredzes jomā. Lai turpmāk attīstītu elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu iekšējo tirgu, būs jāturpina un jāpadziļina VPI savstarpējā sadarbība un koordinācija. |
| --- | --- |

(4)

ERG ir devusi pozitīvu ieguldījumu konsekventā regulatīvā praksē, veicinot sadarbību starp VPI un starp VPI un Komisiju. Šajā īsajā laikā pēc tās izveides sekmīga ir izrādījusies pieeja, saskaņā ar kuru tiek attīstīta ciešāka saskaņa starp VPI, apmainoties ar informāciju un zināšanām praktiskās pieredzes jomā. Lai turpmāk attīstītu elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu iekšējo tirgu, būs jāturpina un jāpadziļina VPI savstarpējā sadarbība un koordinācija.

| (5) | Tas liek stiprināt ERG un šajā sakarā ES tiesiskajā regulējumā atzīt to par Eiropas Telekomunikāciju regulatoru grupu (turpmāk “ETRG”). ETRG nevajadzētu būt ne Kopienas aģentūrai, ne arī juridiskai personai. ETRG būtu jāaizstāj ERG, jānodrošina īpašas zināšanas un jārada uzticība, esot neatkarīgai, sniedzot kvalitatīvus padomus un informāciju, piemērojot pārskatāmas procedūras un darbības metodes un esot neatlaidīgai savu uzdevumu izpildē. |
| --- | --- |

(5)

Tas liek stiprināt ERG un šajā sakarā ES tiesiskajā regulējumā atzīt to par Eiropas Telekomunikāciju regulatoru grupu (turpmāk “ETRG”). ETRG nevajadzētu būt ne Kopienas aģentūrai, ne arī juridiskai personai. ETRG būtu jāaizstāj ERG, jānodrošina īpašas zināšanas un jārada uzticība, esot neatkarīgai, sniedzot kvalitatīvus padomus un informāciju, piemērojot pārskatāmas procedūras un darbības metodes un esot neatlaidīgai savu uzdevumu izpildē.

| (6) | Apkopojot pieredzi un nepildot VPI pašreizējos uzdevumus vai nedublējot to pašlaik veikto darbu, ETRG palīdzētu valsts pārvaldes iestādēm un Komisijai pildīt to attiecīgos pienākumus. |
| --- | --- |

(6)

Apkopojot pieredzi un nepildot VPI pašreizējos uzdevumus vai nedublējot to pašlaik veikto darbu, ETRG palīdzētu valsts pārvaldes iestādēm un Komisijai pildīt to attiecīgos pienākumus.

| (7) | ETRG būtu jāturpina ERG darbs, attīstot VPI sadarbību un sadarbību starp VPI un Komisiju, lai visās dalībvalstīs nodrošinātu ES tiesiskā regulējuma saskaņotu piemērošanu elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem un tādējādi veicinātu iekšējā tirgus attīstību. |
| --- | --- |

(7)

ETRG būtu jāturpina ERG darbs, attīstot VPI sadarbību un sadarbību starp VPI un Komisiju, lai visās dalībvalstīs nodrošinātu ES tiesiskā regulējuma saskaņotu piemērošanu elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem un tādējādi veicinātu iekšējā tirgus attīstību.

| (8) | ETRG vajadzētu būt arī struktūrai, kas Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai sniedz vērtējumu, apspriežu iespējas un padomu elektronisko komunikāciju jomā. ETRG pēc pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas būtu attiecīgi jādod padoms Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

(8)

ETRG vajadzētu būt arī struktūrai, kas Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai sniedz vērtējumu, apspriežu iespējas un padomu elektronisko komunikāciju jomā. ETRG pēc pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas būtu attiecīgi jādod padoms Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.

| (9) | ETRG darbam būtu jākoncentrējas uz iepriekšēju elektronisko komunikāciju tirgu regulējumu, īpaši saistībā ar tirgus analīzes procedūru. ETRG būtu jāpilda savi uzdevumi, neskarot pastāvošo grupu un komiteju kompetences un sadarbojoties ar tām, piemēram, ar Komunikāciju komiteju, kas izveidota ar Direktīvu 2002/21/EK (pamatdirektīva), ar Radiofrekvenču spektra komiteju, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 676/2002/EK (2002. gada 7. marts) par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) (10), ar Radiofrekvenču spektra politikas grupu, kas izveidota saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2002/622/EK (2002. gada 26. jūlijs), ar ko izveido radiofrekvenču spektra politikas grupu (11), un ar Kontaktkomiteju, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/36/EK (1997. gada 30. jūnijs), ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos (12). |
| --- | --- |

(9)

ETRG darbam būtu jākoncentrējas uz iepriekšēju elektronisko komunikāciju tirgu regulējumu, īpaši saistībā ar tirgus analīzes procedūru. ETRG būtu jāpilda savi uzdevumi, neskarot pastāvošo grupu un komiteju kompetences un sadarbojoties ar tām, piemēram, ar Komunikāciju komiteju, kas izveidota ar Direktīvu 2002/21/EK (pamatdirektīva), ar Radiofrekvenču spektra komiteju, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 676/2002/EK (2002. gada 7. marts) par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) (10), ar Radiofrekvenču spektra politikas grupu, kas izveidota saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2002/622/EK (2002. gada 26. jūlijs), ar ko izveido radiofrekvenču spektra politikas grupu (11), un ar Kontaktkomiteju, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/36/EK (1997. gada 30. jūnijs), ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos (12).

| (10) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus — proti, konsekventas regulatīvās prakses turpmāku attīstību, pamatojoties intensīvāku sadarbību un koordināciju starp VPI un starp VPI un Komisiju, ko panāk, inter alia, ar informācijas apmaiņu, lai tādējādi turpmāk attīstītu elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu iekšējo tirgu — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šīs regulas darbības jomas dēļ, kas ietver visu ES, šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus — proti, konsekventas regulatīvās prakses turpmāku attīstību, pamatojoties intensīvāku sadarbību un koordināciju starp VPI un starp VPI un Komisiju, ko panāk, inter alia, ar informācijas apmaiņu, lai tādējādi turpmāk attīstītu elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu iekšējo tirgu — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šīs regulas darbības jomas dēļ, kas ietver visu ES, šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

Priekšmets, darbības joma un uzdevumi

1. pants

Priekšmets, darbības joma un uzdevumi

1.   Ar šo izveido valsts pārvaldes iestāžu (VPI) konsultatīvo grupu elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu jomā — Eiropas Telekomunikāciju regulatoru grupu (ETRG).

2.   ETRG darbojas Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) un Direktīvu 2002/19/EK, 2002/20/EK, 2002/21/EK, 2002/22/EK un 2002/58/EK (īpašās direktīvas) darbības jomā, proti, jautājumos, kas attiecas uz elektronisko komunikāciju tirgu ekonomisko regulējumu.

3.   ETRG veic uzdevumus neatkarīgi, objektīvi un pārskatāmi. Visā savā darbībā ETRG tiecas sasniegt tādus pašus mērķus, kādi attiecībā uz VPI izklāstīti Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 8. pantā. ETRG jo īpaši veicina elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu iekšējā tirgus attīstību un labāku darbību, par mērķi izvirzot ES tiesiskā regulējuma konsekventas piemērošanas nodrošināšanu attiecībā uz elektroniskajām komunikācijām.

4.   ETRG veicina VPI savstarpēju sadarbību un VPI un Komisijas sadarbību, un tā dod padomu Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.

2. pants

ETRG nozīme ES tiesiskā regulējuma piemērošanā

1.   ETRG:

| a) | izstrādā un izplata VPI regulatīvo paraugpraksi, piemēram, pieejas, metodes vai pamatnostādnes ES tiesiskā regulējuma īstenošanai; |
| --- | --- |

a)

izstrādā un izplata VPI regulatīvo paraugpraksi, piemēram, pieejas, metodes vai pamatnostādnes ES tiesiskā regulējuma īstenošanai;

| b) | pēc pieprasījuma palīdz VPI regulējuma jautājumos, tostarp sniedzot atzinumus par pārrobežu strīdiem saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 21. pantu vai palīdzot VPI saistībā ar konkrētu tirgu analīzi saskaņā ar minētās direktīvas 16. pantu; |
| --- | --- |

b)

pēc pieprasījuma palīdz VPI regulējuma jautājumos, tostarp sniedzot atzinumus par pārrobežu strīdiem saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 21. pantu vai palīdzot VPI saistībā ar konkrētu tirgu analīzi saskaņā ar minētās direktīvas 16. pantu;

| c) | sniedz atzinumus par lēmumu projektiem, ieteikumiem un Komisijas pamatnostādnēm, kā minēts 2. punktā; |
| --- | --- |

c)

sniedz atzinumus par lēmumu projektiem, ieteikumiem un Komisijas pamatnostādnēm, kā minēts 2. punktā;

| d) | pēc Komisijas lūguma vai pēc savas iniciatīvas publicē ziņojumus un dod padomu, kā arī pēc lūguma vai pēc savas iniciatīvas dod padomu Eiropas Parlamentam un Padomei jebkurā savas kompetences jautājumā par elektroniskajiem sakariem; |
| --- | --- |

d)

pēc Komisijas lūguma vai pēc savas iniciatīvas publicē ziņojumus un dod padomu, kā arī pēc lūguma vai pēc savas iniciatīvas dod padomu Eiropas Parlamentam un Padomei jebkurā savas kompetences jautājumā par elektroniskajiem sakariem;

| e) | pēc lūguma palīdz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai, un VPI regulatīvo paraugpraksi izplatīt trešās valstīs. |
| --- | --- |

e)

pēc lūguma palīdz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai, un VPI regulatīvo paraugpraksi izplatīt trešās valstīs.

2.   Šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minētie lēmumu projekti, ieteikumi un pamatnostādnes ir:

| a) | VPI lēmumi un/vai atzinumi par pasākumu projektiem saistībā ar tirgus noteikšanu, uzņēmumu atzīšanu par tādiem, kam ir būtiska ietekme tirgū, un tiesiskās aizsardzības līdzekļu noteikšanu atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 7. pantam; |
| --- | --- |

a)

VPI lēmumi un/vai atzinumi par pasākumu projektiem saistībā ar tirgus noteikšanu, uzņēmumu atzīšanu par tādiem, kam ir būtiska ietekme tirgū, un tiesiskās aizsardzības līdzekļu noteikšanu atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 7. pantam;

| b) | ieteikumi un pamatnostādnes par paziņojumu formu, saturu un precizitātes pakāpi atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 7. pantam; |
| --- | --- |

b)

ieteikumi un pamatnostādnes par paziņojumu formu, saturu un precizitātes pakāpi atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 7. pantam;

| c) | ieteikumi par attiecīgo preču un pakalpojumu tirgiem atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 15. pantam; |
| --- | --- |

c)

ieteikumi par attiecīgo preču un pakalpojumu tirgiem atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 15. pantam;

| d) | lēmumi par starpvalstu tirgu noteikšanu atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 15. pantam; |
| --- | --- |

d)

lēmumi par starpvalstu tirgu noteikšanu atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 15. pantam;

| e) | ieteikumi saskaņošanas jautājumos atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 19. pantam; |
| --- | --- |

e)

ieteikumi saskaņošanas jautājumos atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 19. pantam;

| f) | lēmumi, ar ko VPI ļauj vai liedz veikt ārkārtas pasākumus saskaņā ar Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 8. pantu. |
| --- | --- |

f)

lēmumi, ar ko VPI ļauj vai liedz veikt ārkārtas pasākumus saskaņā ar Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 8. pantu.

3.   VPI un Komisija pēc iespējas ņem vērā visus ETRG pieņemtos atzinumus, padomus vai regulatīvo paraugpraksi.

II NODAĻA

Etrg organizatoriskā struktūra

3. pants

Sastāvs

1.   ETRG sastāvā ir tās VPI vadītājs vai augstas pakāpes pārstāvis, kura ir izveidota katrā dalībvalstī un kuras pamatuzdevums ir pārraudzīt elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu tirgus ikdienas darbību.

2.   Katrai dalībvalstij ir viens pārstāvis.

3.   Komisijai ir novērotājas statuss, un to pārstāv atbilstoša līmeņa darbinieks.

4.   Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) valstu un Eiropas Savienības kandidātvalstu VPI ir novērotāja statuss, un tās pārstāv atbilstoša līmeņa darbinieks.

4. pants

Darbības pasākumi

1.   ETRG pieņem un publisko savu reglamentu.

2.   Atzinumus, regulatīvo paraugpraksi un ETRG ziņojumus pieņem ar divu trešdaļu grupas locekļu balsu vairākumu. Katram grupas loceklim ir viena balss.

Sīkāku balsojuma kārtību nosaka reglamentā, tostarp precizē apstākļus, kādos viens loceklis var darboties cita locekļa vārdā, un noteikumus par kvorumu, un paziņojumus par sanāksmju beigu termiņiem. Reglamentā var būt izklāstītas steidzamas balsošanas procedūras.

Atzinumu, regulatīvo paraugpraksi un ETRG pieņemtos ziņojumus publisko, un tajos pēc VPI lūguma norāda tās atrunas.

3.   ETRG saskaņā ar reglamentu no locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietniekus. Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieku pilnvaru termiņš ir viens gads. Priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieki pārstāv ETRG.

4.   ETRG plenārsēdes sasauc tās priekšsēdētājs, un tās notiek vismaz četrreiz gadā kā regulāras apspriedes. Pēc priekšsēdētāja iniciatīvas, Komisijas pieprasījuma vai vismaz trešdaļas ETRG locekļu pieprasījuma rīko arī ārkārtas sanāksmes. Sanāksmju darba kārtību nosaka priekšsēdētājs, un to publisko.

5.   ETRG darbu pēc vajadzības var organizēt ekspertu darba grupās.

6.   Komisiju ielūdz uz visām ETRG plenārsēdēm, un to var ielūgt piedalīties ekspertu darba grupu sanāksmēs.

7.   Eksperti no EEZ valstīm un Eiropas Savienības kandidātvalstīm var piedalīties ETRG sanāksmēs kā novērotāji. ETRG var uzaicināt uz savām sanāksmēm citus ekspertus un novērotājus.

III NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

5. pants

Apspriedes

Attiecīgos gadījumos ETRG, pirms tā pieņem atzinumus, regulatīvo paraugpraksi vai ziņojumus, apspriežas ar ieinteresētajām pusēm un dod tām iespēju piemērotos termiņos iesniegt savus komentārus. ETRG, neskarot 8. pantu, publisko apspriežu rezultātus.

6. pants

Pārskatāmība un atbildība

1.   ETRG veic darbības, nodrošinot ļoti labu pārskatāmību. ETRG nodrošina, ka sabiedrība un ieinteresētās puses saņem objektīvu, ticamu un viegli pieejamu informāciju, īpaši par tās darba rezultātiem.

2.   Katru gadu un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju ETRG pieņem nākamā gada darba programmu, nosūta to Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai un dara to publiski pieejamu. ETRG publicē gada ziņojumu par savu darbību.

3.   Eiropas Parlaments un Padome var lūgt ETRG vērsties pie tiem attiecīgos jautājumos, kas saistīti ar ETRG darbību.

7. pants

Informācijas sniegšana ETRG

Komisija un VPI sniedz informāciju, ko ETRG ir lūgusi, lai tā varētu pildīt savus uzdevumus. Šo informāciju pārvalda saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 5. pantā.

8. pants

Konfidencialitāte

ETRG nepublicē un neizpauž trešām personām informāciju, ko tā apstrādā vai saņem, ja attiecībā uz to prasīts ievērot konfidencialitāti.

Ja konfidenciāli ir lūgts padoms vai uzdots jautājums, tad ETRG locekļu, kā arī novērotāju un jebkura citas personas pienākums ir neizpaust informāciju, ko tā uzzinājusi, darbojoties ETRG vai tās ekspertu darba grupās.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 31. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, ...

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 224, 30.8.2008., 50. lpp.

1

(2)  OV C 257, 9.10.2008., 51. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2009. gada 16. februāra Kopējā nostāja un Eiropas Parlamenta ... Nostāja.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.

4

(5)  OV L 108, 24.4.2002., 7. lpp.

5

(6)  OV L 108, 24.4.2002., 21. lpp.

6

(7)  OV L 108, 24.4.2002., 51. lpp.

7

(8)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

8

(9)  OV L 200, 30.7.2002., 38. lpp.

9

(10)  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

10

(11)  OV L 198, 27.7.2002., 49. lpp.

11

(12)  OV L 202, 30.7.1997., 60. lpp.

12

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

Komisija 2007. gada 16. novembrī Padomei iesniedza priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru tirgus iestādi (1). Padome 2007. gada 19. novembrī saņēma Komisijas priekšlikumu (2).

Eiropas Parlaments sniedza atzinumu pirmajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī.

Reģionu komiteja sniedza atzinumu 2008. gada 19. jūnijā (3).

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēmusi atzinumu 2008. gada 29. maijā (4).

Komisija 2008. gada 5. novembrī grozīja priekšlikumu (5).

Padome pieņēma kopējo nostāju 2009. gada 16. februārī.

II.   MĒRĶIS

Ar ierosināto regulu — kas ir daļa no ES elektronisko sakaru regulējuma, ar ko Komisija iepazīstināja 2007. gada novembrī — ir paredzēts izveidot jaunu Kopienas struktūru. Atbilstīgi pamatdirektīvai un īpašajām direktīvām tā sekmētu labāku iekšējā elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu tirgus darbību, jo īpaši veicinot visu Kopienu mēroga elektronisko sakaru attīstību. Tā būtu ES mēroga centrs, kurā strādās eksperti elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu jomā un kurš izmantos valsts regulatīvo iestāžu pieredzi. Tādējādi elektronisko sakaru regulējuma piemērošana būtu konsekventa, palielinot konkurenci un veicinot konkurētspēju.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

1)   Vispārīgi norādījumi

Lai arī Padome izvēlējās atšķirīgu tiesību akta veidu no Komisijas ierosinātā, kopējā nostājā ir iekļauta lielākā daļa Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā pieņemto grozījumu — in extenso, daļēji vai vispārīgi.

Tajā ir iekļauti arī vairāki jauni grozījumi, kuru mērķis ir izveidot elastīgu un neatkarīgu struktūru, kuras uzbūve atbilst privāttiesiskai organizācijai.

Daļa no Eiropas Parlamenta pieņemtajiem grozījumiem kopējā nostājā nav ietverti tāpēc, ka Padome vienojās, ka tie ir lieki vai nepieņemami, vai dažos gadījumos tāpēc, ka sākotnējā Komisijas priekšlikuma noteikumi bija svītroti vai pilnīgi pārstrādāti.

Padome pieņēma šo kopējo nostāju, lai uzlabotu un atbalstītu esošās struktūras, jo īpaši Eiropas Regulatoru grupu (ERG). Jaunajai ierosinātajai struktūrai būtu jāaizvieto ERG un jāuzlabo tās darbības nosacījumi, lai nodrošinātu lēmumu pieņemšanas procesa lielāku pārskatāmību un efektivitāti. Padome izvēlējās Kopienas regulā piešķirt ERG oficiālu statusu, precīzāk definējot tās uzdevumus, darbību, kā arī attiecības ar Kopienas iestādēm. Šī jaunā struktūra — ETRG (Eiropas Telekomunikāciju regulatoru grupa) — nebūs Kopienas aģentūra un tai nebūs juridiskas personas statusa. Tās uzbūve atbildīs privāttiesiskai organizācijai. Tādējādi ETRG izveidos kā elastīgu un efektīvu struktūru, kas darbosies neatkarīgi savas kompetences robežās, konkrēti pamatdirektīvas un īpašo direktīvu piemērošanas jomā.

Padome pievienoja vai grozīja vairākus noteikumus, lai nodrošinātu to, ka ETRG sastāvs būtu skaidrs, tās iekšējā organizācija proporcionāla tās kompetencei un lēmumu pieņemšanas nosacījumi būtu vienkārši un efektīvi. Padome, tāpat kā Eiropas Parlaments, uzskatīja, ka ir svarīgi, lai jaunās struktūras darbība būtu pārskatāma un lai tā par savu darbu ziņotu Eiropas iestādēm.

2)   Konkrētas piezīmes

a)   Priekšmets, darbības joma un mērķi

Padome ir vienisprātis ar Komisiju un Eiropas Parlamentu, kuri uzskata, ka jaunā struktūra būtu jāizveido elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu iekšējā tirgū (grozījumi Nr. 7.-13. ). Jaunajai struktūrai, kas būtu padomdevēja struktūra, vajadzētu palīdzēt VRI (“valsts regulatīvās iestādes”) un Komisijai veikt to uzdevumus (grozījums Nr. 12.). Tai vajadzētu būt arī pārdomu, diskusiju un konsultāciju struktūrai elektrosakaru jomā Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai un vajadzētu tiem sniegt padomus pēc lūguma vai pēc savas ierosmes (grozījumi Nr. 17.-18., 52.). Tai vajadzētu aizstāt ERG (Eiropas Regulatoru grupu), kas pašlaik sniedz padomus un palīdz Komisijai attīstīt iekšējo tirgu (grozījums Nr. 13.). Tai vajadzētu turpināt ERG iesākto darbu, veicinot valstu regulatīvo iestāžu sadarbību ar Komisiju, lai nodrošinātu vienotu ES elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu tiesisko regulējumu visās dalībvalstīs, tādējādi sekmējot iekšējā tirgus attīstību (grozījumi Nr. 11., 48.-49., 53.).

Padome piekrīt Komisijas un Eiropas Parlamenta uzskatam, ka jaunās struktūras darbības būtu jāiekļauj pamatdirektīvas un īpašo direktīvu piemērošanas jomā un kas tām vajadzētu būt skaidri formulētām (grozījumi Nr. 47.-50., 56.-60., 64., 69., 75.-78., 80., 85., 87., 91.-92., 97., 98., 99., 105.). Piekrītot Eiropas Parlamentam, Padome uzskata, ka ETRG uzdevums ir arī izstrādāt un labāko regulējuma praksi izplatīt VRI, piemēram, kopīgas pieejas, metodes vai pamatnorādes par regulējošās sistēmas īstenošanu (grozījums Nr. 53). Tāpat Padome ir vienisprātis ar Komisiju un Eiropas Parlamentu, ka ENISA (Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūrai) nevajadzētu kļūt par jaunās struktūras sastāvdaļu, jo ETRG nevajadzētu piešķirt kompetences Eiropas līmenī attiecībā uz tīklu un informācijas drošības jautājumiem (grozījumi Nr. 9.-10., 24., 27., 36., 50., 56., 65., 89., grozījuma Nr. 107. d) apakšpunkts, grozījums Nr. 143.).

Pretēji Eiropas Parlamenta viedoklim Padome uzskata, ka nosaukums ETRG (“Eiropas Telekomunikāciju regulatoru grupa”) būtu jaunajai struktūrai piemērotāks nosaukums nekā Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizācija (grozījums Nr. 47). Lai arī Padome piekrīt Eiropas Parlamentam, ka tādas struktūras izveidei vajadzētu stabilāku pamatu (grozījums Nr. 8.), tā uzskata, ka ETRG nevajadzētu būt ne aģentūras iezīmēm, ne juridiskas personas statusam (grozījumi Nr. 14., 51.). Tāpat kā Eiropas Parlaments Padome uzskata, ka ETRG sniegs zināšanas un baudīs uzticību, pateicoties tam, ka tā ir neatkarīga, sniegto padomu un izplatītās informācijas kvalitātei, procedūru un darbības metožu pārskatāmībai un neatlaidībai uzticēto uzdevumu izpildē (grozījums Nr. 12.). Padome uzskata, ka ar Kopienas regulu ir jāizveido ETRG, lai turpinātu attīstīt saskaņotu regulējuma praksi, pateicoties pastiprinātai sadarbībai un koordinācijai starp VRI un starp tām un Komisiju, lai stiprinātu elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu iekšējo tirgu.

Saskaņā ar proporcionalitātes principu tiks noteikts tikai tas, kas vajadzīgs noteiktā mērķa sasniegšanai. Padome uzskata, ka minēto mērķi var sasniegt ar ETRG palīdzību, kas ir elastīgāka un mazāk birokrātiskāka struktūra nekā Kopienas aģentūra.

Kas attiecas uz ETRG uzdevumiem, Padome — pretēji Eiropas Parlamenta viedoklim — uzskata, ka ETRG darbībai vajadzētu būt galvenokārt vērstai uz jautājumiem, saistītiem ar elektronisko sakaru tirgus ekonomisko regulējumu, un būtu jāizvairās no uzdevumiem, kas nav laicīgi un skaidri definēti (grozījumi Nr. 16., 19., 20., 22., 26., 28., 68., 70., 71., 79., 81.-84., 86., 93., 95., 102., 103.-104., 106.). Padome nepiekrīt Eiropas Parlamenta uzskatam, ka ETRG vajadzētu arī sniegt padomus tirgus dalībniekiem (grozījumi Nr. 15., 54.), jo tā uzskata, ka ETRG vajadzētu veikt uzdevumus neatkarīgi un izvairoties no interešu konflikta. Padome uzskata, ka ir lietderīgi, lai ETRG censtos pildīt uzdevumus, sadarbojoties ar pašreizējām grupām un komitejām, tomēr nav vajadzīgs, lai ETRG sniegtu padomus minētajām grupām un komitejām (grozījumi Nr. 81.-84., 88.).

b)   Sastāvs un darbības veidi

Padome atbalsta Eiropas Parlamenta uzskatu, ka jaunās struktūras sastāvā vajadzētu būt augsta līmeņa atbildīgajiem no katrā dalībvalstī izveidotās VRI, kuru galvenais uzdevums ir ikdienā pārraudzīt elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu tirgu darbību, un tajā vajadzētu būt pa vienam loceklim no dalībvalsts. Padome piekrīt arī tam, ka Komisijai būtu jāpiedalās kā novērotājai (grozījums Nr. 108.) un ka jaunās struktūras sastāvā ir jābūt priekšsēdētājam un vietniekiem, ko ieceļ no locekļu vidus (grozījums Nr. 109.). Padome atbalsta Eiropas Parlamenta uzskatu, ka jaunajai struktūrai būtu jādarbojas neatkarīgi, objektīvi un pārskatāmi (grozījums Nr. 112.) un ka tai būtu jāpieņem lēmumi ar balsu vairākumu, ko veido divas trešdaļas no locekļiem (grozījums Nr. 111.). Līdzīgi Eiropas Parlamentam Padome uzskata, ka VRI un Komisijai būtu lielā mērā jāņem vērā ETRG izplatītie atzinumi (grozījums Nr. 72.).

Padome piekrīt Eiropas Parlamenta ierosinātajai jaunās struktūras uzbūves un uzdevumu vienkāršošanai, konkrēti attiecībā uz Komisijas ierosināto struktūru (grozījuma Nr. 107. d) un e) apakšpunkti, grozījumi Nr. 115.-117., 119.-120., 122., 125., 129.-130., 138., 143.-147.), un atbalsta Eiropas Parlamenta uzskatu par dažiem darbības veidiem, piemēram, ka jaunā struktūra pieņem iekšējo reglamentu (grozījums Nr. 111.) vai ka tiek sasauktas sanāksmes (grozījums Nr. 110.).

Tomēr Padome vēlētos, lai organizatoriskā un finanšu struktūra būtu vieglāka un mazāk birokrātiska par Eiropas Parlamenta ierosināto. Padome neuzskata, ka ETRG pienākumu labai izpildei ir vajadzīgs izveidot regulatoru padomi un rīkotājdirektora amata vietu (grozījumi Nr. 107., 108., 114., 126.-127., 131., 133.-139., 142.). Padome uzskata, ka, lai nodrošinātu ETRG darbības neatkarību, ETRG nevajadzētu saņemt pilnīgu vai daļēju finansējumu no Kopienas budžeta, paredzēta ETRG (grozījumi Nr. 37., 51., 168., 149.-151., 153.-154.). Padome uzskata, ka, lai nodrošinātu subsidiaritātes un proporcionalitātes principa ievērošanu, nav vajadzīgs, lai ETRG būtu Kopienas aģentūra; tas nebūtu arī samērīgi attiecībā pret ETRG uzdevumiem (grozījumi Nr. 14., 51., 163., 168.). Kas attiecas uz ierosināto divus ar pusi gadus ilgo priekšsēdētāja un vietnieku pilnvaru laiku, Padome uzskata, ka piemērotāks ir īsāks — gadu ilgs pilnvaru laiks (grozījums Nr. 109.).

c)   Pārskatāmība un konfidencialitāte

Padome — tāpat kā Eiropas Parlaments — uzskata, ka pirms atzinumu sniegšanas, labākās Kopienas regulējošās prakses noteikšanas un ziņojumu izstrādāšanas ETRG būtu jāapspriežas ar ieinteresētajiem dalībniekiem un jādod tiem iespēja pietiekamā termiņā izteikt piezīmes.

Apspriežu procedūras rezultāti būtu jāpublisko, kā arī pēc VRI lūguma būtu jānorāda tās iesniegtās atrunas (grozījums Nr. 156.). Padome piekrīt Eiropas Parlamenta viedoklim, ka ETRG darbībā vajadzētu būt lielākai pārskatāmībai (grozījums Nr. 31.).

Tāpat Padome atbalsta principu, ka ETRG būtu jāpublicē gada programma un gada ziņojums par darbību, jāatskaitās Eiropas Parlamentam un Padomei, tomēr Eiropas Parlamenta ierosinātā kārtība konceptuāli atšķiras no Padomes piedāvātās (grozījumi Nr. 101.,118., 124., 136., 139.-142., 152.). Līdzīgi Eiropas Parlamentam Padome uzskata, ka ETRG būtu pienācīgi jāievēro konfidencialitātes princips (grozījumi Nr. 39.-40., 96.). Padome jo īpaši uzskata, ka ETRG nevajadzētu ne publicēt, ne atklāt trešām pusēm informāciju, kuru tā apstrādā vai saņem un attiecībā uz kuru ir pieprasīts ievērot konfidencialitāti. Turklāt būtu jānosaka ETRG locekļu, novērotāju un jebkuras citas personas pienākums neizpaust informāciju, ko tās ieguvušas saistībā ar ETRG vai ekspertu darba grupu darbību.

---

(1)  COM(2007) 699 galīgā redakcija.

(2)  Dok. 15408/07.

(3)  OV C 257, 9.10.2008., 68. lpp.

(4)  TEN/327-329 — CESE 984/2008 — 2007/0247 (COD) — 2007/0248 (COD) — 2007/0249 (COD).

(5)  COM(2008) 720 galīgā redakcija.

---