# Euroopa Liidu L 137/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 137 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik25. mai 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 137

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik25. mai 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1020, 24. mai 2023, millega muudetakse määrust (EL) nr 965/2012 seoses kopteri kiirabilendudega (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1021, 24. mai 2023, millega pikendatakse toimeaine Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (
  1
  ) | 16 |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2023/1022, 10. mai 2023, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Hispaania taotlus – EGF/2022/003 ES/Alu Ibérica) | 21 |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2023/1023, 16. mai 2023, millega nimetatakse ametisse Nigeris läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP missiooni (EUCAP Sahel Niger) juht (EUCAP Sahel Niger/1/2023) | 23 |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2023/1024, 16. mai 2023, millega nimetatakse ametisse Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks loodud Euroopa Liidu nõuandemissiooni (EUAM Ukraine) juht (EUAM Ukraine/1/2023) | 25 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2023/1025, 22. mai 2023, millega lubatakse Ungaril kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287, ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus (EL) 2018/1490 | 26 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1020, 24. mai 2023, millega muudetakse määrust (EL) nr 965/2012 seoses kopteri kiirabilendudega (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1021, 24. mai 2023, millega pikendatakse toimeaine Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (
  1
  )

Bacillus thuringiensis

kurstaki

1

16

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2023/1022, 10. mai 2023, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Hispaania taotlus – EGF/2022/003 ES/Alu Ibérica)

21

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2023/1023, 16. mai 2023, millega nimetatakse ametisse Nigeris läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP missiooni (EUCAP Sahel Niger) juht (EUCAP Sahel Niger/1/2023)

23

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2023/1024, 16. mai 2023, millega nimetatakse ametisse Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks loodud Euroopa Liidu nõuandemissiooni (EUAM Ukraine) juht (EUAM Ukraine/1/2023)

25

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2023/1025, 22. mai 2023, millega lubatakse Ungaril kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287, ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus (EL) 2018/1490

26

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 230/22/COL, 15. detsember 2022, millega muudetakse riigiabi valdkonna sisulisi eeskirju, võttes vastu uued teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi suunised [2023/1026] | 28 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 230/22/COL, 15. detsember 2022, millega muudetakse riigiabi valdkonna sisulisi eeskirju, võttes vastu uued teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi suunised [2023/1026]

28

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 30. jaanuari 2023. aasta määruse (EL) 2023/195 (millega määratakse 2023. aastaks kindlaks teatavate Vahemere ja Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused ning muudetakse määrust (EL) 2022/110 Vahemere ja Musta mere kalavarude püügi võimaluste osas 2022. aastaks) parandus ( ELT L 28, 31.1.2023 ) | 68 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määruse (EL) 2021/241 (millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu) parandus ( ELT L 57, 18.2.2021 ) | 71 |
| | * | Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ (ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes) parandus ( ELT L 95, 21.4.1993 )
  (Eestikeelne eriväljaanne, peatükk 15, köide 2, lk 288) | 72 |

Parandused

*

Nõukogu 30. jaanuari 2023. aasta määruse (EL) 2023/195 (millega määratakse 2023. aastaks kindlaks teatavate Vahemere ja Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused ning muudetakse määrust (EL) 2022/110 Vahemere ja Musta mere kalavarude püügi võimaluste osas 2022. aastaks) parandus ( ELT L 28, 31.1.2023 )

( ELT L 28, 31.1.2023 )

68

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määruse (EL) 2021/241 (millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu) parandus ( ELT L 57, 18.2.2021 )

( ELT L 57, 18.2.2021 )

71

*

Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ (ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes) parandus ( ELT L 95, 21.4.1993 )
  (Eestikeelne eriväljaanne, peatükk 15, köide 2, lk 288)

( ELT L 95, 21.4.1993 )

(Eestikeelne eriväljaanne, peatükk 15, köide 2, lk 288)

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 25.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1020,

24. mai 2023,

millega muudetakse määrust (EL) nr 965/2012 seoses kopteri kiirabilendudega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91, (1) eriti selle artikli 27 lõiget 1 ja artikli 31 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EL) nr 965/2012 (2) on sätestatud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused, mis on seotud lennutegevusega, sh kopteri kiirabilendudega. Selleks et tehnilised nõuded ja haldusmenetlused kajastaksid lennutegevuse valdkonna arengutaset ja parimaid tavasid, tuleks neid ajakohastada. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EL) nr 965/2012 (2) on sätestatud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused, mis on seotud lennutegevusega, sh kopteri kiirabilendudega. Selleks et tehnilised nõuded ja haldusmenetlused kajastaksid lennutegevuse valdkonna arengutaset ja parimaid tavasid, tuleks neid ajakohastada.

| (2) | Kopteri kiirabilennud on ohutuse seisukohast ühed kõige keerulisemad, sest missioon hõlmab sageli lendu eelseireta kohtadesse mis tahes ilmastikuoludes ja ajalise surve all, eesmärgiga päästa inimesi. Selliseid lende tuleks reguleerida nii, et need oleksid alati ohutud. |
| --- | --- |

(2)

Kopteri kiirabilennud on ohutuse seisukohast ühed kõige keerulisemad, sest missioon hõlmab sageli lendu eelseireta kohtadesse mis tahes ilmastikuoludes ja ajalise surve all, eesmärgiga päästa inimesi. Selliseid lende tuleks reguleerida nii, et need oleksid alati ohutud.

| (3) | Kopteriga tehtavad erakorralised mittemeditsiinilised päästelennud, sh mägedes toimuvad päästelennud, mis ei hõlma hädaolukorras õhusõidukite otsingu- ja päästelende, on keerukuselt võrreldavad kopteri kiirabilendudega, kui neid käitatakse samadel tingimustel. Seega tuleks kopteriga tehtavaid erakorralisi mittemeditsiinilisi päästelende, mis kuuluvad määruse (EL) 2018/1139 kohaldamisalasse, reguleerida samamoodi nagu kopteri kiirabilende. |
| --- | --- |

(3)

Kopteriga tehtavad erakorralised mittemeditsiinilised päästelennud, sh mägedes toimuvad päästelennud, mis ei hõlma hädaolukorras õhusõidukite otsingu- ja päästelende, on keerukuselt võrreldavad kopteri kiirabilendudega, kui neid käitatakse samadel tingimustel. Seega tuleks kopteriga tehtavaid erakorralisi mittemeditsiinilisi päästelende, mis kuuluvad määruse (EL) 2018/1139 kohaldamisalasse, reguleerida samamoodi nagu kopteri kiirabilende.

| (4) | Olemasolevate andmete põhjal tuleks halvenenud visuaalsest keskkonnast, sealhulgas halbades ilmastikuoludes ja öösel toimuvatest lendudest tingitud õnnetuste ohtu ning avarii- või päästepaigal kokkupõrke ohtu veelgi vähendada seadmetele, standardsetele käitamisprotseduuridele ja meeskonna koolitamisele esitatavate nõuete abil. |
| --- | --- |

(4)

Olemasolevate andmete põhjal tuleks halvenenud visuaalsest keskkonnast, sealhulgas halbades ilmastikuoludes ja öösel toimuvatest lendudest tingitud õnnetuste ohtu ning avarii- või päästepaigal kokkupõrke ohtu veelgi vähendada seadmetele, standardsetele käitamisprotseduuridele ja meeskonna koolitamisele esitatavate nõuete abil.

| (5) | Asjakohase ohutustaseme saavutamiseks tuleks tagada, et kopterite suutlikkuskriteeriumidest tehtavaid erandeid kohaldatakse üksnes selliste haiglate suhtes, mis on kopterite käitamiskohana kasutusele võetud enne määruse (EL) nr 965/2012 jõustumist. Haiglates, mille suhtes asjaomaseid erandeid praegu kohaldatakse, tuleks jätkuvalt kontrollida kopterite käitamiskoha läheduses asuvaid takistusi ja tagada nõuetekohane ohutustase. |
| --- | --- |

(5)

Asjakohase ohutustaseme saavutamiseks tuleks tagada, et kopterite suutlikkuskriteeriumidest tehtavaid erandeid kohaldatakse üksnes selliste haiglate suhtes, mis on kopterite käitamiskohana kasutusele võetud enne määruse (EL) nr 965/2012 jõustumist. Haiglates, mille suhtes asjaomaseid erandeid praegu kohaldatakse, tuleks jätkuvalt kontrollida kopterite käitamiskoha läheduses asuvaid takistusi ja tagada nõuetekohane ohutustase.

| (6) | Praegused suutlikkuse ja hapnikuvarudega seotud nõuded, mida vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012 kohaldatakse suurel kõrgusel toimuvate kopteri kiirabilendude ja mägedes toimuvate päästelendude suhtes, ei võimalda lendude käitamist suurel kõrgusel, kuid inimesi peaks olema võimalik päästa ka sellistes tingimustes. Seepärast tuleks kohaldatavaid nõudeid muuta. |
| --- | --- |

(6)

Praegused suutlikkuse ja hapnikuvarudega seotud nõuded, mida vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012 kohaldatakse suurel kõrgusel toimuvate kopteri kiirabilendude ja mägedes toimuvate päästelendude suhtes, ei võimalda lendude käitamist suurel kõrgusel, kuid inimesi peaks olema võimalik päästa ka sellistes tingimustes. Seepärast tuleks kohaldatavaid nõudeid muuta.

| (7) | Vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artikli 140 lõike 2 punktile b tuleb määrust (EL) nr 965/2012 kohandada määrusega (EL) 2018/1139 seoses keerukate mootorõhusõidukite määratlusega, mis lisati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusesse (EÜ) nr 216/2008, (3) mis tunnistati kehtetuks määrusega (EL) 2018/1139. Seepärast tuleks määrust (EL) nr 965/2012 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artikli 140 lõike 2 punktile b tuleb määrust (EL) nr 965/2012 kohandada määrusega (EL) 2018/1139 seoses keerukate mootorõhusõidukite määratlusega, mis lisati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusesse (EÜ) nr 216/2008, (3) mis tunnistati kehtetuks määrusega (EL) 2018/1139. Seepärast tuleks määrust (EL) nr 965/2012 vastavalt muuta.

| (8) | Praegu kopteri kiirabilendudega tegelevad käitajad ning nende lendude sertifitseerimise ja järelevalve eest vastutavad pädevad asutused vajavad käesolevas määruses sätestatud muudatuste täielikuks rakendamiseks piisavalt aega. Seetõttu lükatakse käesoleva määrusega kopteri kiirabilendude suhtes kehtestatud sätete kohaldamine edasi ühe aasta võrra. Lisaks lükatakse kohaldamist edasi mõnede erisätete puhul, mis nõuavad pikemat rakendusperioodi, näiteks sätted, millega kehtestatakse uued load või milles käsitletakse uusi seadmeid, suutlikkus- või koolitusnõudeid. |
| --- | --- |

(8)

Praegu kopteri kiirabilendudega tegelevad käitajad ning nende lendude sertifitseerimise ja järelevalve eest vastutavad pädevad asutused vajavad käesolevas määruses sätestatud muudatuste täielikuks rakendamiseks piisavalt aega. Seetõttu lükatakse käesoleva määrusega kopteri kiirabilendude suhtes kehtestatud sätete kohaldamine edasi ühe aasta võrra. Lisaks lükatakse kohaldamist edasi mõnede erisätete puhul, mis nõuavad pikemat rakendusperioodi, näiteks sätted, millega kehtestatakse uued load või milles käsitletakse uusi seadmeid, suutlikkus- või koolitusnõudeid.

| (9) | Määrusega (EÜ) nr 216/2008 tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/36/EÜ (4). Direktiivi 2004/36/EÜ rakendati komisjoni määrustega (EÜ) nr 768/2006 (5) ja (EÜ) nr 351/2008 (6). Viimati nimetatud määruste sätted on asendatud määrusega (EL) nr 965/2012, kuid neid ei ole kunagi sõnaselgelt kehtetuks tunnistatud. Seetõttu tuleb nimetatud määrused kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(9)

Määrusega (EÜ) nr 216/2008 tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/36/EÜ (4). Direktiivi 2004/36/EÜ rakendati komisjoni määrustega (EÜ) nr 768/2006 (5) ja (EÜ) nr 351/2008 (6). Viimati nimetatud määruste sätted on asendatud määrusega (EL) nr 965/2012, kuid neid ei ole kunagi sõnaselgelt kehtetuks tunnistatud. Seetõttu tuleb nimetatud määrused kehtetuks tunnistada.

| (10) | Euroopa Liidu Lennundusohutusamet on ette valmistanud rakendusakti eelnõu ja esitanud selle komisjonile arvamusena nr 08/2022 (7) kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 76 lõikega 1. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Liidu Lennundusohutusamet on ette valmistanud rakendusakti eelnõu ja esitanud selle komisjonile arvamusena nr 08/2022 (7) kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 76 lõikega 1.

| (11) | Käesolevas määruses sätestatud nõuded on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt loodud tsiviillennunduse valdkonna ühiste ohutuseeskirjade kohaldamise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas määruses sätestatud nõuded on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt loodud tsiviillennunduse valdkonna ühiste ohutuseeskirjade kohaldamise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 965/2012 muutmine

Määrust (EL) nr 965/2012 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 6 lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Kui avalikes huvides kasutatava käitamiskoha mõõtmete, selle läheduses asuvate takistuste või kopteri enda tõttu ei ole võimalik täita 1. suutlikkusklassi nõudeid, võib erandina IV lisa punktist CAT.POL.H.225 ja kuni 25. maini 2028 praeguseid kopterilende, mis suunduvad avalikes huvides kasutatavatesse käitamiskohtadesse või sealt tagasi, teostada liikmesriikide poolt kindlaks määratud tingimustel.
  Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja ametit kõnealuste tingimuste kohaldamisest.“
  ; |
| --- | --- |

1)

Artikli 6 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Kui avalikes huvides kasutatava käitamiskoha mõõtmete, selle läheduses asuvate takistuste või kopteri enda tõttu ei ole võimalik täita 1. suutlikkusklassi nõudeid, võib erandina IV lisa punktist CAT.POL.H.225 ja kuni 25. maini 2028 praeguseid kopterilende, mis suunduvad avalikes huvides kasutatavatesse käitamiskohtadesse või sealt tagasi, teostada liikmesriikide poolt kindlaks määratud tingimustel.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja ametit kõnealuste tingimuste kohaldamisest.“

| 2) | I, II, III, IV, V, VI, VII ja VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

2)

I, II, III, IV, V, VI, VII ja VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Kehtetuks tunnistamine

Määrused (EÜ) nr 768/2006 ja (EÜ) nr 351/2008 tunnistatakse kehtetuks alates 14. juunist 2023.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldatavus

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 25. maist 2024.

Kuid:

| a) | lisa punkti 5 alapunkti b kohaldatakse alates 25. maist 2026; |
| --- | --- |

a)

lisa punkti 5 alapunkti b kohaldatakse alates 25. maist 2026;

| b) | käesoleva määruse lisa punkti 5 alapunkti d kohaldatakse määruse (EL) nr 965/2012 V lisa punkti SPA.HEMS.110 alapunkti e muutmise osas alates 25. maist 2028; |
| --- | --- |

b)

käesoleva määruse lisa punkti 5 alapunkti d kohaldatakse määruse (EL) nr 965/2012 V lisa punkti SPA.HEMS.110 alapunkti e muutmise osas alates 25. maist 2028;

| c) | käesoleva määruse lisa punkti 5 alapunkti f kohaldatakse üksnes määruse (EL) nr 965/2012 I lisa punkti 61 alapunkti b kohaste kopteri kiirabilendude suhtes alates 25. maist 2028; |
| --- | --- |

c)

käesoleva määruse lisa punkti 5 alapunkti f kohaldatakse üksnes määruse (EL) nr 965/2012 I lisa punkti 61 alapunkti b kohaste kopteri kiirabilendude suhtes alates 25. maist 2028;

| d) | käesoleva määruse lisa punkti 5 alapunkti g kohaldatakse üksnes määruse (EL) nr 965/2012 I lisa punkti 61 alapunkti b kohaste kopteri kiirabilendude suhtes alates 25. maist 2026; |
| --- | --- |

d)

käesoleva määruse lisa punkti 5 alapunkti g kohaldatakse üksnes määruse (EL) nr 965/2012 I lisa punkti 61 alapunkti b kohaste kopteri kiirabilendude suhtes alates 25. maist 2026;

| e) | lisa punkte 6 ja 7 kohaldatakse alates 14. juunist 2023. |
| --- | --- |

e)

lisa punkte 6 ja 7 kohaldatakse alates 14. juunist 2023.

| f) | Liikmesriigid võivad otsustada kasutada määruse (EL) nr 965/2012 II lisa II liites (mida on muudetud käesoleva määruse lisa punkti 2 alapunktiga b) kehtestatud vormi üksnes juhul, kui nad annavad välja uusi lennuettevõtja sertifikaate või muudavad olemasolevaid sertifikaate kooskõlas määruse (EL) nr 965/2012 II lisa punktidega ARO.GEN.310 või ARO.GEN.330. |
| --- | --- |

f)

Liikmesriigid võivad otsustada kasutada määruse (EL) nr 965/2012 II lisa II liites (mida on muudetud käesoleva määruse lisa punkti 2 alapunktiga b) kehtestatud vormi üksnes juhul, kui nad annavad välja uusi lennuettevõtja sertifikaate või muudavad olemasolevaid sertifikaate kooskõlas määruse (EL) nr 965/2012 II lisa punktidega ARO.GEN.310 või ARO.GEN.330.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. mai 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 5. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 296, 25.10.2012, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ (ELT L 79, 19.3.2008, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/36/EÜ ühenduse lennujaamu kasutavate kolmandate riikide õhusõidukite ohutuse kohta (ELT L 143, 30.4.2004, lk 76).

4

(5)  Komisjoni 19. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 768/2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/36/EÜ ühenduse lennujaamu kasutavate õhusõidukite ohutust käsitleva teabe kogumise ja vahetamise ning teabesüsteemi haldamise osas (ELT L 134, 20.5.2006, lk 16).

5

(6)  Komisjoni 16. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 351/2008, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/36/EÜ seoses ühenduse lennujaamu kasutavate õhusõidukite seisuplatsil kontrollimise prioriteediks seadmisega (ELT L 109 19.4.2008, lk 7).

6

(7)  https://www.easa.europa.eu/document-library/opinions

7

---

LISA

Määruse (EL) nr 965/2012 I, II, III, IV, V, VII ja VIII lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 61 asendatakse järgmisega:






  „61. | „Kopteri kiirabilend (HEMS)“ – kiirabilendude loa alusel teostatav kopterilend, mille puhul on vajalik viivitamatu ja kiire transport ning mille eesmärk on üks järgmistest:






  a) | hõlbustada erakorralise arstiabi andmist, transportides üht või mitut järgmistest:






  i) | meditsiinitöötajad; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 61 asendatakse järgmisega:

„61.

„Kopteri kiirabilend (HEMS)“ – kiirabilendude loa alusel teostatav kopterilend, mille puhul on vajalik viivitamatu ja kiire transport ning mille eesmärk on üks järgmistest:

a)

hõlbustada erakorralise arstiabi andmist, transportides üht või mitut järgmistest:

i)

meditsiinitöötajad;

| ii) | meditsiinivarustus (seadmed, veri, organid, ravimid); |
| --- | --- |

ii)

meditsiinivarustus (seadmed, veri, organid, ravimid);

| iii) | haiged või vigastatud isikud ja teised asjaomased isikud; |
| --- | --- |

iii)

haiged või vigastatud isikud ja teised asjaomased isikud;

| b) | teha toiming, mille puhul inimene seisab silmitsi keskkonnast tuleneva otsese või eeldatava terviseriskiga ning mille puhul on täidetud üks järgmistest tingimustest:






  i) | see inimene tuleb päästa või kohale toimetada talle vajalik varustus; |
| --- | --- | --- |

b)

teha toiming, mille puhul inimene seisab silmitsi keskkonnast tuleneva otsese või eeldatava terviseriskiga ning mille puhul on täidetud üks järgmistest tingimustest:

i)

see inimene tuleb päästa või kohale toimetada talle vajalik varustus;

| ii) | isikud, loomad või seadmed tuleb vedada kopteri kiirabitööde kohta ja sealt tagasi.“; |
| --- | --- |

ii)

isikud, loomad või seadmed tuleb vedada kopteri kiirabitööde kohta ja sealt tagasi.“;

| b) | lisatakse punkt 61a:






  „61a. | „Kopteri inimvälislastiga kiirabilend (HEMS HEC)“ – lennud ja maapealsed toimingud, mille eesmärk on vedada üht või mitut inimest kopteri kiirabilennul inimvälislastina.“; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt 61a:

„61a.

„Kopteri inimvälislastiga kiirabilend (HEMS HEC)“ – lennud ja maapealsed toimingud, mille eesmärk on vedada üht või mitut inimest kopteri kiirabilennul inimvälislastina.“;

| c) | punkt 62 asendatakse järgmisega:






  „62. | „Kiirabikopterite baas“ – lennuväli, kus meeskonnaliikmed ja kiirabikopter võivad olla kiirabilendude valves.“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 62 asendatakse järgmisega:

„62.

„Kiirabikopterite baas“ – lennuväli, kus meeskonnaliikmed ja kiirabikopter võivad olla kiirabilendude valves.“;

| d) | punkt 63 asendatakse järgmisega:






  „63. | „Kopteri kiirabitööde koht“ – kopteri kiirabilennul kapteni valitud koht kopteri inimvälislastiga kiirabilennuks, maandumiseks või stardiks.“; |
| --- | --- | --- |

d)

punkt 63 asendatakse järgmisega:

„63.

„Kopteri kiirabitööde koht“ – kopteri kiirabilennul kapteni valitud koht kopteri inimvälislastiga kiirabilennuks, maandumiseks või stardiks.“;

| e) | punkt 118 asendatakse järgmisega:






  „118. | „Tehnilise meeskonna liige“ – ärilises lennutranspordis kopteri kiirabilennul (HEMS), kopteri inimvälislastiga kiirabilennul (HEMS HEC), ripplastiga lennul (HHO) või öönägemissüsteemiga lennul (NVIS) osalev meeskonnaliige, kes ei kuulu lennumeeskonna ega salongipersonali hulka ning kelle käitaja on määranud täitma õhusõidukis või maapinnal ülesandeid piloodi abistamiseks kopteri kiirabilennul, kopteri inimvälislastiga kiirabilennul, ripplastiga lennul või öönägemissüsteemiga lennul, kus võib olla vaja kasutada spetsialiseeritud pardaseadmeid.“; |
| --- | --- | --- |

e)

punkt 118 asendatakse järgmisega:

„118.

„Tehnilise meeskonna liige“ – ärilises lennutranspordis kopteri kiirabilennul (HEMS), kopteri inimvälislastiga kiirabilennul (HEMS HEC), ripplastiga lennul (HHO) või öönägemissüsteemiga lennul (NVIS) osalev meeskonnaliige, kes ei kuulu lennumeeskonna ega salongipersonali hulka ning kelle käitaja on määranud täitma õhusõidukis või maapinnal ülesandeid piloodi abistamiseks kopteri kiirabilennul, kopteri inimvälislastiga kiirabilennul, ripplastiga lennul või öönägemissüsteemiga lennul, kus võib olla vaja kasutada spetsialiseeritud pardaseadmeid.“;

| f) | lisatakse uus punkt 129:






  „129. | „Keerukas mootorõhusõiduk“ –






  a) | lennuk:






  — | mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on üle 5 700 kg või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

f)

lisatakse uus punkt 129:

„129.

„Keerukas mootorõhusõiduk“ –

a)

lennuk:

—

mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on üle 5 700 kg või

| — | mille suurim lubatud reisijakohtade arv on sertifikaadi kohaselt rohkem kui üheksateist või |
| --- | --- |

—

mille suurim lubatud reisijakohtade arv on sertifikaadi kohaselt rohkem kui üheksateist või

| — | mis on sertifitseeritud lendamiseks vähemalt kahest piloodist koosneva meeskonnaga või |
| --- | --- |

—

mis on sertifitseeritud lendamiseks vähemalt kahest piloodist koosneva meeskonnaga või

| — | millel on turboaktiivmootor(id) või rohkem kui üks turbopropellermootor või |
| --- | --- |

—

millel on turboaktiivmootor(id) või rohkem kui üks turbopropellermootor või

| b) | kopter, mis on sertifikaadi kohaselt:






  – i) | maksimaalse stardimassiga üle 3 175 kg või |
| --- | --- | --- |

b)

kopter, mis on sertifikaadi kohaselt:

– i)

maksimaalse stardimassiga üle 3 175 kg või

| – ii) | suurima reisijakohtade arvuga rohkem kui üheksa või |
| --- | --- |

– ii)

suurima reisijakohtade arvuga rohkem kui üheksa või

| – iii) | sertifitseeritud lendamiseks vähemalt kahest piloodist koosneva meeskonnaga või |
| --- | --- |

– iii)

sertifitseeritud lendamiseks vähemalt kahest piloodist koosneva meeskonnaga või

| c) | kopterlennuk.“; |
| --- | --- |

c)

kopterlennuk.“;

| 2) | II lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt ARO.OPS.220 asendatakse järgmisega:






  „ARO.OPS.220. | Loa andmine kopterilendudeks avalikes huvides kasutatavasse käitamiskohta või sealt tagasi







  a) | Kui pädev asutus saab taotluse avalikes huvides kasutatavasse käitamiskohta või sealt tagasi tehtava kopterilennu loa väljaandmiseks või muutmiseks, hindab ta taotlust vastavalt IV lisa punktile CAT.POL.H.225 ja viib vajaduse korral läbi lennuettevõtja täiendava hindamise. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

II lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt ARO.OPS.220 asendatakse järgmisega:

„ARO.OPS.220.

a)

Kui pädev asutus saab taotluse avalikes huvides kasutatavasse käitamiskohta või sealt tagasi tehtava kopterilennu loa väljaandmiseks või muutmiseks, hindab ta taotlust vastavalt IV lisa punktile CAT.POL.H.225 ja viib vajaduse korral läbi lennuettevõtja täiendava hindamise.

| b) | IV lisa punktis CAT.POL.H.225 osutatud luba sisaldab lennuettevõtja poolt kindlaks määratud avalikes huvides kasutatava(te) käitamiskoh(t)a(de) ja helikopteritüübi või -tüüpide loetelu, mille suhtes luba kohaldatakse. |
| --- | --- |

b)

IV lisa punktis CAT.POL.H.225 osutatud luba sisaldab lennuettevõtja poolt kindlaks määratud avalikes huvides kasutatava(te) käitamiskoh(t)a(de) ja helikopteritüübi või -tüüpide loetelu, mille suhtes luba kohaldatakse.

| c) | Luba kohaldatakse üksnes selliste avalikes huvides kasutatavate käitamiskohtade suhtes, mis on kasutusele võetud enne 1. juulit 2002 või selliste avalikes huvides kasutatavate käitamiskohtade suhtes, mis on kasutusele võetud enne 28. oktoobrit 2014 ja mille puhul kohaldatakse IV lisa punktist CAT.POL.H.225 artikli 6 lõike 6 alusel tehtud erandit, millest on teavitatud nii komisjoni kui ka ametit. |
| --- | --- |

c)

Luba kohaldatakse üksnes selliste avalikes huvides kasutatavate käitamiskohtade suhtes, mis on kasutusele võetud enne 1. juulit 2002 või selliste avalikes huvides kasutatavate käitamiskohtade suhtes, mis on kasutusele võetud enne 28. oktoobrit 2014 ja mille puhul kohaldatakse IV lisa punktist CAT.POL.H.225 artikli 6 lõike 6 alusel tehtud erandit, millest on teavitatud nii komisjoni kui ka ametit.

| d) | Kui avalikes huvides kasutatava käitamiskoha puhul teatatakse selle läheduses asuvate takistustega seotud muudatustest või avastatakse need, hindab pädev asutus, kas load, mille ta on andnud kopterilendudeks asjaomasesse käitamiskohta või sealt tagasi, jäävad kehtima. Kui käitamiskoha läheduses asuvate takistuste püsivatel muudatustel on märkimisväärne negatiivne mõju ohutusele, kohaldatakse järgmist:






  1) | pädev asutus piirab IV lisa punkti CAT.POL.H.225 kohaselt antud asjakohastest lubadest tulenevaid õigusi, et välja jätta kopterilennud kõnealusesse käitamiskohta ja sealt tagasi ning kustutada käitamiskoht alapunkti b kohasest loetelust, mis loale lisatakse; |
| --- | --- | --- |

d)

Kui avalikes huvides kasutatava käitamiskoha puhul teatatakse selle läheduses asuvate takistustega seotud muudatustest või avastatakse need, hindab pädev asutus, kas load, mille ta on andnud kopterilendudeks asjaomasesse käitamiskohta või sealt tagasi, jäävad kehtima. Kui käitamiskoha läheduses asuvate takistuste püsivatel muudatustel on märkimisväärne negatiivne mõju ohutusele, kohaldatakse järgmist:

1)

pädev asutus piirab IV lisa punkti CAT.POL.H.225 kohaselt antud asjakohastest lubadest tulenevaid õigusi, et välja jätta kopterilennud kõnealusesse käitamiskohta ja sealt tagasi ning kustutada käitamiskoht alapunkti b kohasest loetelust, mis loale lisatakse;

| 2) | käitamiskoht ei kvalifitseeru enam IV lisa punkti CAT.POL.H.225 kohaseks avalikes huvides kasutatavaks käitamiskohaks; |
| --- | --- |

2)

käitamiskoht ei kvalifitseeru enam IV lisa punkti CAT.POL.H.225 kohaseks avalikes huvides kasutatavaks käitamiskohaks;

| 3) | kui uued takistused kõrvaldatakse, võivad lennuettevõtjad konkreetsele käitamiskohale taotleda või uuesti taotleda IV lisa punkti CAT.POL.H.225 kohast kopterilendude luba. |
| --- | --- |

3)

kui uued takistused kõrvaldatakse, võivad lennuettevõtjad konkreetsele käitamiskohale taotleda või uuesti taotleda IV lisa punkti CAT.POL.H.225 kohast kopterilendude luba.

| e) | Pädev asutus ei anna pärast takistustega seotud muudatusi IV lisa punkti CAT.POL.H.225 kohast luba avalikes huvides kasutatavale käitamiskohale, mida varem käitati 1. suutlikkusklassi nõuete kohaselt.“; |
| --- | --- |

e)

Pädev asutus ei anna pärast takistustega seotud muudatusi IV lisa punkti CAT.POL.H.225 kohast luba avalikes huvides kasutatavale käitamiskohale, mida varem käitati 1. suutlikkusklassi nõuete kohaselt.“;

| b) | II liide asendatakse järgmisega:


  „II liide

















  (1) | Pädeva asutuse telefoninumber ning riigi kood. E-posti aadress ja faks, kui see on olemas. |
| --- | --- | --- |

b)

II liide asendatakse järgmisega:

„II liide

Image 1

Image 2

(1)

| (2) | Märkida vastava lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) number. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Märkida käitaja registrijärgne nimi ja ärinimi, kui viimane on esimesest erinev. Ärinime ette lisada märge „Dba“ (Doing business as). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Käitamistingimuste väljaandmise kuupäev (pp-kk-aaaa) ja pädeva asutuse esindaja allkiri. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Märkida ICAO määratluse kohane õhusõiduki mark, mudel ja seeria või üldseeria, kui see on olemas (nt Boeing-737-3K2 või Boeing-777–232). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Registreerimistunnused on loetletud kas käitamistingimustes või tegevuskäsiraamatus. Viimasel juhul tuleb asjaomastesse käitamistingimustesse lisada viide tegevuskäsiraamatu vastavale leheküljele. Kui konkreetse õhusõidukimudeli suhtes kõiki erilube ei kohaldata, võib õhusõiduki registreerimistunnuse märkida konkreetse eriloa juurde märkuste veergu. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Muu täpsustatav transpordiliik (nt kiirabilennud). |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Loetleda lennutegevuseks lubatud geograafilised piirkonnad (geokoordinaadid või konkreetsed marsruudid, lennuinfopiirkond või riigi- või piirkonnapiirid). |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Loetleda kohaldatavad eripiirangud (nt üksnes VFR, üksnes päeval jne). |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Selles veerus tuleb loetleda iga eriloa või eriloa liigi kõige leebemad kriteeriumid (koos asjaomaste kriteeriumidega). |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Märkida kinnitatud minimaalne stardi-RVR meetrites. Kui välja antakse mitu eriluba, võib iga loa märkida eraldi reale. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Märkida kohaldatav täppislähenemise kategooria: CAT II või CAT III. Märkida minimaalne RVR meetrites ja DH jalgades. Iga lähenemisekategooria märkida eraldi reale. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Märkida kohaldatav vähendatud käitamismiinimum: SA CAT I, SA CAT II, EFVS jne. Märkida minimaalne RVR meetrites ja DH jalgades. Iga vähendatud käitamismiinimum märkida eraldi reale. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Kasti „ei kohaldata“ võib märke teha üksnes juhul, kui õhusõiduki maksimaalne lennukõrgus on alla FL290. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Suurendatud käitamisulatusega lennud (ETOPS-lennud) on praegu lubatud üksnes kahemootorilistele õhusõidukitele. Seega võib kasti „ei kohaldata“ teha märke juhul, kui õhusõidukimudelil on vähem või rohkem kui kaks mootorit. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Lisaks võib märkida lubatud vahemaa (NM) ja mootoritüübi. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Suutlikkusel põhinev navigatsioon (PBN): iga terviklik PBN-eriluba (nt RNP AR APCH jaoks) märkida eraldi reale ning asjaomased piirangud veergu „Tingimused“ või „Märkused“ või mõlemasse veergu. Protseduuripõhiste RNP AR APCH protseduuride eriload võib loetleda käitamistingimustes või tegevuskäsiraamatus. Viimasel juhul tuleb asjaomastesse käitamistingimustesse lisada viide tegevuskäsiraamatu vastavale leheküljele. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Täpsustada, kas eriluba kehtib üksnes teatavate rajalõpualade või lennuväljade või mõlema suhtes. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Lisada konkreetne plaaneri või mootori kombinatsioon. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Luba selliste koolituskursuste ja eksamite läbiviimiseks, mille peavad sooritama määruse (EL) nr 1178/2011 V lisa (CC-osa) kohase salongitöötaja tunnistuse taotlejad. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Luba määruse (EL) nr 1178/2011 V lisa (CC-osa) kohaste salongitöötaja tunnistuste väljaandmiseks. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | B-tüüpi elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduste loetelu ja riistvara (kaasaskantava elektroonilise lennudokumentatsiooni puhul) viite lisamine. Loetelu esitatakse kas käitamistingimustes või tegevuskäsiraamatus. Viimasel juhul tuleb asjaomastesse käitamistingimustesse lisada viide tegevuskäsiraamatu vastavale leheküljele. |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse tagamise eest vastutava isiku või organisatsiooni nimi ning viide asjaomaseid nõudeid sisaldavale määrusele, nt komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 I lisa (M-osa) G alajagu. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Siia võib märkida muud load või andmed, iga luba eraldi real (või mitmerealises lõigus) koos vastava loaga (nt lühimaa maandumised, järsud lähenemised, vähendatud nõutav maandumisdistants, kopterilennud avalikes huvides kasutatavasse käitamiskohta või sellisest kohast, kopterilennud väljaspool tihedalt asustatud piirkonda asuva maandumiseks sobimatu ala kohal, kopterilennud tagatud ohutu hädamaandumise võimaluseta, lennud suurendatud kalletega, maksimumkaugus sobivast lennuväljast kahemootorilistel ETOPS-loata lennukitel, mitteäriliseks otstarbeks kasutatavad õhusõidukid). |
| --- | --- |

(24)

EASA vorm 139, versioon 8.

| 3) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti ORO.TC.110 muudetakse järgmiselt:






  i) | alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Pärast algkoolitust, käitaja korraldatavat ümberõpet ja erinevusõpet ning nõutavaid tutvumislende peab iga tehnilise meeskonna liige läbima kontrolli, et tõendada tava- ja hädaolukorra protseduuride läbiviimise oskust.“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti ORO.TC.110 muudetakse järgmiselt:

i)

alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Pärast algkoolitust, käitaja korraldatavat ümberõpet ja erinevusõpet ning nõutavaid tutvumislende peab iga tehnilise meeskonna liige läbima kontrolli, et tõendada tava- ja hädaolukorra protseduuride läbiviimise oskust.“;

| ii) | lisatakse alapunktid d ja e:






  „d) | Käitaja korraldatavale ümberõppele ja nõutud tutvumislendudele järgnevad kontrollid peavad toimuma enne nõutava tehnilise meeskonna liikmena lendamist kopteri kiirabilennul, ripplastiga lennul või öönägemissüsteemiga lennul. |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse alapunktid d ja e:

„d)

Käitaja korraldatavale ümberõppele ja nõutud tutvumislendudele järgnevad kontrollid peavad toimuma enne nõutava tehnilise meeskonna liikmena lendamist kopteri kiirabilennul, ripplastiga lennul või öönägemissüsteemiga lennul.

| e) | Tehnilise meeskonna liikme kontroll, mis tõendab tema pädevust tava- ja hädaolukorra protseduuride läbiviimisel, kehtib kaksteist kalendrikuud.“; |
| --- | --- |

e)

Tehnilise meeskonna liikme kontroll, mis tõendab tema pädevust tava- ja hädaolukorra protseduuride läbiviimisel, kehtib kaksteist kalendrikuud.“;

| b) | punkt ORO.TC.130 asendatakse järgmisega:






  „ORO.TC.130. | Tutvumislennud

  Kui käitaja korraldatav ümberõpe ei hõlma koolitust õhusõidukil/lennutreeningseadmel, peab iga tehnilise meeskonna liige sooritama tutvumislennud.“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt ORO.TC.130 asendatakse järgmisega:

„ORO.TC.130.

ORO.TC.130.

Tutvumislennud

Kui käitaja korraldatav ümberõpe ei hõlma koolitust õhusõidukil/lennutreeningseadmel, peab iga tehnilise meeskonna liige sooritama tutvumislennud.“;

| 4) | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti CAT.POL.H.215 muudetakse järgmiselt:






  i) | alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Mittetöötava kriitilise mootoriga kopteri mass ja lennutrajektoor marsruudi kõigis punktides ja lennu ajaks prognoositavates ilmastikutingimustes peab võimaldama täita järgmistest punktidest ühe nõudeid.






  1) | Kui lennu mõnda osa on kavas käitada nii, et maapind ei ole nähtav, peab kopteri mass võimaldama mittetöötava kriitilise mootoriga tõusukiirust vähemalt 50 jalga minutis vähemalt 300 m (1 000 jala) kõrgusel, või mägise reljeefi puhul 600 m (2 000 jala) kõrgusel maapinnast ja kõikidest marsruudil asuvatest takistustest. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4)

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti CAT.POL.H.215 muudetakse järgmiselt:

i)

alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Mittetöötava kriitilise mootoriga kopteri mass ja lennutrajektoor marsruudi kõigis punktides ja lennu ajaks prognoositavates ilmastikutingimustes peab võimaldama täita järgmistest punktidest ühe nõudeid.

1)

Kui lennu mõnda osa on kavas käitada nii, et maapind ei ole nähtav, peab kopteri mass võimaldama mittetöötava kriitilise mootoriga tõusukiirust vähemalt 50 jalga minutis vähemalt 300 m (1 000 jala) kõrgusel, või mägise reljeefi puhul 600 m (2 000 jala) kõrgusel maapinnast ja kõikidest marsruudil asuvatest takistustest.

| 2) | Kui lendu kavatsetakse käitada nii, et maapind ei ole nähtav, peab lennutrajektoor võimaldama kopteril jätkata lendu reisilennu kõrguselt kuni 300 m (1 000 jalga) kõrguseni maandumiskohast, kus on võimalik sooritada punkti CAT.POL.H.220 kohane maandumine. Lennutrajektoor peab olema vertikaalselt takistustevaba vähemalt 300 m (1 000 jala) või mägise reljeefi puhul 600 m (2 000 jala) kõrgusel maapinnast ja kõikidest marsruudil asuvatest takistustest. Triivtehnikate kasutamine on lubatud. |
| --- | --- |

2)

Kui lendu kavatsetakse käitada nii, et maapind ei ole nähtav, peab lennutrajektoor võimaldama kopteril jätkata lendu reisilennu kõrguselt kuni 300 m (1 000 jalga) kõrguseni maandumiskohast, kus on võimalik sooritada punkti CAT.POL.H.220 kohane maandumine. Lennutrajektoor peab olema vertikaalselt takistustevaba vähemalt 300 m (1 000 jala) või mägise reljeefi puhul 600 m (2 000 jala) kõrgusel maapinnast ja kõikidest marsruudil asuvatest takistustest. Triivtehnikate kasutamine on lubatud.

| 3) | Kui lend on kavandatud visuaallennuilma (VMC) tingimustes ja maapind on nähtav, peab lennutrajektoor võimaldama kopteril jätkata lendu reisilennu kõrguselt kuni 300 m (1 000 jalga) kõrguseni maandumiskohast, kus on võimalik sooritada punkti CAT.POL.H.220 kohane maandumine, laskumata seejuures kordagi allapoole nõuetekohast minimaalset lennukõrgust. Arvestada tuleb takistusi mõlemal pool marsruuti ulatuses, mis on kindlaks määratud minimaalse lennukõrguse määramiseks visuaallennureeglites (VFR).“; |
| --- | --- |

3)

Kui lend on kavandatud visuaallennuilma (VMC) tingimustes ja maapind on nähtav, peab lennutrajektoor võimaldama kopteril jätkata lendu reisilennu kõrguselt kuni 300 m (1 000 jalga) kõrguseni maandumiskohast, kus on võimalik sooritada punkti CAT.POL.H.220 kohane maandumine, laskumata seejuures kordagi allapoole nõuetekohast minimaalset lennukõrgust. Arvestada tuleb takistusi mõlemal pool marsruuti ulatuses, mis on kindlaks määratud minimaalse lennukõrguse määramiseks visuaallennureeglites (VFR).“;

| ii) | alapunkt c jäetakse välja; |
| --- | --- |

ii)

alapunkt c jäetakse välja;

| b) | punkti CAT.POL.H.225 muudetakse järgmiselt:






  i) | alapunkti a alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | avalikes huvides kasutatav käitamiskoht võeti kasutusele enne 1. juulit 2002, või enne 28. oktoobrit 2014 ning sellest punktist artikli 6 lõike 6 alusel tehtud erandist teavitati komisjoni ja ametit enne 14. juunit 2023;“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

punkti CAT.POL.H.225 muudetakse järgmiselt:

i)

alapunkti a alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

avalikes huvides kasutatav käitamiskoht võeti kasutusele enne 1. juulit 2002, või enne 28. oktoobrit 2014 ning sellest punktist artikli 6 lõike 6 alusel tehtud erandist teavitati komisjoni ja ametit enne 14. juunit 2023;“

| ii) | alapunkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | Lennutegevuskäsiraamatusse lisatakse iga avalikes huvides kasutatava käitamiskoha (PIS) skeem või selgitustega foto, kus on näidatud põhiaspektid, mõõtmed, 1. suutlikkusklassi nõuete rikkumised, peamised ohud ning intsidendi korral kasutatav situatsiooniplaan.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

alapunkt c asendatakse järgmisega:

„c)

Lennutegevuskäsiraamatusse lisatakse iga avalikes huvides kasutatava käitamiskoha (PIS) skeem või selgitustega foto, kus on näidatud põhiaspektid, mõõtmed, 1. suutlikkusklassi nõuete rikkumised, peamised ohud ning intsidendi korral kasutatav situatsiooniplaan.“;

| iii) | lisatakse alapunkt d:






  „d) | Lennuettevõtja ajakohastab alapunktis c esitatud teavet ja teavitab muudatustest pädevat asutust. Kui käitamine toimub teises liikmesriigis, teavitab lennuettevõtja ka selle riigi pädevat asutust.“; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse alapunkt d:

„d)

Lennuettevõtja ajakohastab alapunktis c esitatud teavet ja teavitab muudatustest pädevat asutust. Kui käitamine toimub teises liikmesriigis, teavitab lennuettevõtja ka selle riigi pädevat asutust.“;

| c) | punkti CAT.POL.H.420 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Kõnealuse loa saamiseks ja selle kehtivuse pikendamiseks peab käitaja:






  1) | teostama alapunktis a nimetatud lende ainult asjaomases loas kindlaksmääratud piirkonnas ja tingimustel; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

punkti CAT.POL.H.420 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Kõnealuse loa saamiseks ja selle kehtivuse pikendamiseks peab käitaja:

1)

teostama alapunktis a nimetatud lende ainult asjaomases loas kindlaksmääratud piirkonnas ja tingimustel;

| 2) | TÜHJAKS JÄETUD |
| --- | --- |

2)

TÜHJAKS JÄETUD

| 3) | selgitama, kuidas kopteri suhtes kehtestatud kasutuspiirangud või muud põhjendatud kaalutlused takistavad nõuetekohaste suutlikkuskriteeriumide täitmist, ning |
| --- | --- |

3)

selgitama, kuidas kopteri suhtes kehtestatud kasutuspiirangud või muud põhjendatud kaalutlused takistavad nõuetekohaste suutlikkuskriteeriumide täitmist, ning

| 4) | omama punkti CAT.POL.H.305 alapunkti b kohast luba.“ |
| --- | --- |

4)

omama punkti CAT.POL.H.305 alapunkti b kohast luba.“

| 5) | V lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti SPA.NVIS.110 alapunkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | Kõik öönägemissüsteemiga (NVIS) lennul nõutavad öönägemisprillid (NVG) peavad kuuluma samasse filtriklassi ja tagama piisavalt samaväärse nägemisteravuse.“; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

V lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti SPA.NVIS.110 alapunkt e asendatakse järgmisega:

„e)

Kõik öönägemissüsteemiga (NVIS) lennul nõutavad öönägemisprillid (NVG) peavad kuuluma samasse filtriklassi ja tagama piisavalt samaväärse nägemisteravuse.“;

| b) | punktile SPA.HEMS.100 lisatakse alapunkt c:






  „c) | Öölennud eelvaatluseta kopteri kiirabitööde kohta väljaspool ülekoormatud alasid, mille puhul on tagatud piisav kunstlik keskkonnavalgus, tehakse punkti SPA.NVIS.100 kohaselt välja antud loa alusel.“; |
| --- | --- | --- |

b)

punktile SPA.HEMS.100 lisatakse alapunkt c:

„c)

Öölennud eelvaatluseta kopteri kiirabitööde kohta väljaspool ülekoormatud alasid, mille puhul on tagatud piisav kunstlik keskkonnavalgus, tehakse punkti SPA.NVIS.100 kohaselt välja antud loa alusel.“;

| c) | lisatakse järgmine punkt SPA.HEMS.105:






  „SPA.HEMS.105. | Kopteri inimvälislastiga kiirabilennud (HEMS HEC)







  a) | Kopteri inimvälislastiga kiirabilende võib teha ühega järgmistest:






  1) | kopteri ripplastiseade I alajaos (Ripplasti vedu kopteril) sätestatud tingimustel; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmine punkt SPA.HEMS.105:

„SPA.HEMS.105.

SPA.HEMS.105.

Kopteri inimvälislastiga kiirabilennud (HEMS HEC)

a)

Kopteri inimvälislastiga kiirabilende võib teha ühega järgmistest:

1)

kopteri ripplastiseade I alajaos (Ripplasti vedu kopteril) sätestatud tingimustel;

| 2) | lastirihmad alapunktis b ettenähtud tingimustel. |
| --- | --- |

2)

lastirihmad alapunktis b ettenähtud tingimustel.

| b) | Kopteri inimvälislastiga kiirabilendude puhul, mille puhul kasutatakse lastirihmu, teeb lennuettevõtja järgmist:






  1) | täidab VIII lisa punkti SPO.SPEC.HEC.105 nõudeid; |
| --- | --- | --- |

b)

Kopteri inimvälislastiga kiirabilendude puhul, mille puhul kasutatakse lastirihmu, teeb lennuettevõtja järgmist:

1)

täidab VIII lisa punkti SPO.SPEC.HEC.105 nõudeid;

| 2) | kasutab heakskiidetud topeltlastikonksu või lastikonksusüsteemi, mis on heaks kiidetud asjakohase lennukõlblikkusstandardi alusel; |
| --- | --- |

2)

kasutab heakskiidetud topeltlastikonksu või lastikonksusüsteemi, mis on heaks kiidetud asjakohase lennukõlblikkusstandardi alusel;

| 3) | piirdub käitamisel lennu tehnilise etapiga vigastatud, haigete või ohustatud isikute päästmiseks või missiooni jaoks vajalike isikute vedamiseks; |
| --- | --- |

3)

piirdub käitamisel lennu tehnilise etapiga vigastatud, haigete või ohustatud isikute päästmiseks või missiooni jaoks vajalike isikute vedamiseks;

| 4) | tagab, et lastirihmu kasutavad tehnilised töötajad oleksid piisavalt varustatud, koolitatud, kontrollitud ja instrueeritud; |
| --- | --- |

4)

tagab, et lastirihmu kasutavad tehnilised töötajad oleksid piisavalt varustatud, koolitatud, kontrollitud ja instrueeritud;

| 5) | töötab punktis SPA.HEMS.140 osutatud riskihindamise alusel välja konkreetse standardse käitamisprotseduuri kopteri inimvälislastiga kiirabilendude käitamiseks; |
| --- | --- |

5)

töötab punktis SPA.HEMS.140 osutatud riskihindamise alusel välja konkreetse standardse käitamisprotseduuri kopteri inimvälislastiga kiirabilendude käitamiseks;

| 6) | tagab, et kõik lennumeeskonna liikmed, kes osalevad kopteri inimvälislastiga kiirabilendudel, on kogenud, läbinud kopteri inimvälislastiga kiirabilende käsitleva koolituse ja kontrolli ning et neil on sellise tegevusega seotud hiljutised kogemused.“; |
| --- | --- |

6)

tagab, et kõik lennumeeskonna liikmed, kes osalevad kopteri inimvälislastiga kiirabilendudel, on kogenud, läbinud kopteri inimvälislastiga kiirabilende käsitleva koolituse ja kontrolli ning et neil on sellise tegevusega seotud hiljutised kogemused.“;

| d) | punkt SPA.HEMS.110 asendatakse järgmisega:






  „SPA.HEMS.110. | Nõuded varustusele kopterite kiirabilendudel







  a) | Kopterile mis tahes meditsiinilise erivarustuse paigaldamine ja selle hilisem muutmine ning vajaduse korral käitamine peab olema sertifitseeritud vastavalt määrusele (EL) nr 748/2012. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

punkt SPA.HEMS.110 asendatakse järgmisega:

„SPA.HEMS.110.

SPA.HEMS.110.

Nõuded varustusele kopterite kiirabilendudel

a)

Kopterile mis tahes meditsiinilise erivarustuse paigaldamine ja selle hilisem muutmine ning vajaduse korral käitamine peab olema sertifitseeritud vastavalt määrusele (EL) nr 748/2012.

| b) | Visuaalsete märkide järgi navigeeritavatel marsruutidel toimuvatel VFR-lendudel peab kopteril olema seade, mis kuvab liikuvat kaarti koos õhusõiduki asukoha ja takistustega. Kaart ja takistuste andmebaas(id) peavad olema ajakohastatud. |
| --- | --- |

b)

Visuaalsete märkide järgi navigeeritavatel marsruutidel toimuvatel VFR-lendudel peab kopteril olema seade, mis kuvab liikuvat kaarti koos õhusõiduki asukoha ja takistustega. Kaart ja takistuste andmebaas(id) peavad olema ajakohastatud.

| c) | Erandina IV lisa punktist CAT.IDE.H.240 peavad kopteri kiirabilende tegevad keerukad survestamata kopterid, mille suurim lubatud reisijakohtade arv (MOPSC) on kuni üheksa, vastama hapnikuvarudega seotud nõuetele, mida kohaldatakse muude kui keerukate survestamata kopterite suhtes. |
| --- | --- |

c)

Erandina IV lisa punktist CAT.IDE.H.240 peavad kopteri kiirabilende tegevad keerukad survestamata kopterid, mille suurim lubatud reisijakohtade arv (MOPSC) on kuni üheksa, vastama hapnikuvarudega seotud nõuetele, mida kohaldatakse muude kui keerukate survestamata kopterite suhtes.

| d) | Erandina IV lisa punktidest CAT.OP.MPA.285 ja CAT.IDE.H.240 võib pädeva asutuse eelneval loal päevasel ajal lühiajaliselt viibida üle 13 000 jala kõrgusel lisahapnikku kasutamata, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:






  1) | üle 13 000 jala kõrgusel viibimine on vajalik inimeste õhusõidukisse sisenemiseks/sealt väljumiseks või kopteri inimvälislastiga kiirabilendudeks; |
| --- | --- | --- |

d)

Erandina IV lisa punktidest CAT.OP.MPA.285 ja CAT.IDE.H.240 võib pädeva asutuse eelneval loal päevasel ajal lühiajaliselt viibida üle 13 000 jala kõrgusel lisahapnikku kasutamata, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

1)

üle 13 000 jala kõrgusel viibimine on vajalik inimeste õhusõidukisse sisenemiseks/sealt väljumiseks või kopteri inimvälislastiga kiirabilendudeks;

| 2) | lennukõrgus on kuni 16 000 jalga; |
| --- | --- |

2)

lennukõrgus on kuni 16 000 jalga;

| 3) | lisahapnikuta üle 10 000 jala kõrgusel viibimise kestus on piiratud 30 minutiga kopteri kiirabilennu ajal; |
| --- | --- |

3)

lisahapnikuta üle 10 000 jala kõrgusel viibimise kestus on piiratud 30 minutiga kopteri kiirabilennu ajal;

| 4) | IV lisa punkti CAT.OP.MPA.170 kohane ohutusalane teavitamine hõlmab meeskonnaliikmete ja reisijate piisavat teavitamist hapnikuvaeguse mõju kohta; |
| --- | --- |

4)

IV lisa punkti CAT.OP.MPA.170 kohane ohutusalane teavitamine hõlmab meeskonnaliikmete ja reisijate piisavat teavitamist hapnikuvaeguse mõju kohta;

| 5) | alapunkte 1–4 hõlmav standardne käitamisprotseduur sisaldub lennutegevuskäsiraamatus; |
| --- | --- |

5)

alapunkte 1–4 hõlmav standardne käitamisprotseduur sisaldub lennutegevuskäsiraamatus;

| 6) | lennuettevõtja kogemus lendamisel suurel kõrgusel lisahapnikku kasutamata on kavandatud lennuks piisav; |
| --- | --- |

6)

lennuettevõtja kogemus lendamisel suurel kõrgusel lisahapnikku kasutamata on kavandatud lennuks piisav;

| 7) | meeskonnaliikmete isiklik kogemus ja nende füsioloogiline kohanemine suurtel kõrgustel on kavandatud lennuks piisavad; |
| --- | --- |

7)

meeskonnaliikmete isiklik kogemus ja nende füsioloogiline kohanemine suurtel kõrgustel on kavandatud lennuks piisavad;

| 8) | kõik lennutegevuses osalevad meeskonnaliikmed on saanud hapnikuvaeguse alase algkoolituse ja jätkuõppe; |
| --- | --- |

8)

kõik lennutegevuses osalevad meeskonnaliikmed on saanud hapnikuvaeguse alase algkoolituse ja jätkuõppe;

| 9) | ühelgi lennul osaleval meeskonnaliikmel ei ole diagnoositud terviseseisundit, mis võiks põhjustada hapnikuvaegust. |
| --- | --- |

9)

ühelgi lennul osaleval meeskonnaliikmel ei ole diagnoositud terviseseisundit, mis võiks põhjustada hapnikuvaegust.

| e) | Öisteks ühepiloodilendudeks peab kopter olema varustatud järgmiselt:






  1) | kopteri puhul, mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat (CofA) on välja antud enne 25. maid 2024 või varem, sobiva lennupüsivust suurendava süsteemi või autopiloodiga; |
| --- | --- | --- |

e)

Öisteks ühepiloodilendudeks peab kopter olema varustatud järgmiselt:

1)

kopteri puhul, mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat (CofA) on välja antud enne 25. maid 2024 või varem, sobiva lennupüsivust suurendava süsteemi või autopiloodiga;

| 2) | kopteri puhul, mille esmane lennukõlblikkussertifikaat (CofA) on välja antud 25. maid 2024 või hiljem, autopiloodiga. |
| --- | --- |

2)

kopteri puhul, mille esmane lennukõlblikkussertifikaat (CofA) on välja antud 25. maid 2024 või hiljem, autopiloodiga.

| f) | Kopteri päevasteks kiirabilendudeks peab sellel olema IV lisa punkti CAT.IDE.H.130 alapunkti a alapunktides 6 ja 7 nõutud lennumõõteriistad. |
| --- | --- |

f)

Kopteri päevasteks kiirabilendudeks peab sellel olema IV lisa punkti CAT.IDE.H.130 alapunkti a alapunktides 6 ja 7 nõutud lennumõõteriistad.

| g) | Kopteril peab olema raadioaltimeeter, mis suudab hoiatada eelnevalt kindlaksmääratud kõrgusest läbivajumisel helisignaaliga ning piloodi määratud kõrgusest läbivajumisel visuaalse signaaliga. |
| --- | --- |

g)

Kopteril peab olema raadioaltimeeter, mis suudab hoiatada eelnevalt kindlaksmääratud kõrgusest läbivajumisel helisignaaliga ning piloodi määratud kõrgusest läbivajumisel visuaalse signaaliga.

| h) | Alapunktidega e ja g ettenähtud mõõteriistad ja seadmed peavad olema kohaldatavate lennukõlblikkusnõuete kohaselt sertifitseeritud. |
| --- | --- |

h)

Alapunktidega e ja g ettenähtud mõõteriistad ja seadmed peavad olema kohaldatavate lennukõlblikkusnõuete kohaselt sertifitseeritud.

| i) | Lennuettevõtja tagab, et kogu asjakohane teave on dokumenteeritud minimaalvarustuse loetelus.“; |
| --- | --- |

i)

Lennuettevõtja tagab, et kogu asjakohane teave on dokumenteeritud minimaalvarustuse loetelus.“;

| e) | punkt SPA.HEMS.120 asendatakse järgmisega:






  „SPA.HEMS.120. | Kopterite kiirabilendude käitamismiinimumid







  a) | Visuaallennureeglite järgi toimuvad kopteri kiirabilennud peavad vastama kopteri kiirabilennu lähetamis- ja marsruutlennufaasis kehtivatele kiirabilennuspetsiifilistele ilmastikumiinimumidele. |
| --- | --- | --- | --- |

e)

punkt SPA.HEMS.120 asendatakse järgmisega:

„SPA.HEMS.120.

SPA.HEMS.120.

Kopterite kiirabilendude käitamismiinimumid

a)

Visuaallennureeglite järgi toimuvad kopteri kiirabilennud peavad vastama kopteri kiirabilennu lähetamis- ja marsruutlennufaasis kehtivatele kiirabilennuspetsiifilistele ilmastikumiinimumidele.

| b) | Kui marsruudil halvenevad ilmastikutingimused pilvede alumise piiri kõrguse või nähtavuse miinimumidest allapoole, tuleb vaid visuaallennureeglite (VMC) järgi lendamiseks sertifitseeritud kopteritel lennust loobuda või baasi tagasi pöörduda. Sellised kopterid, mis on varustatud ja sertifitseeritud lendamiseks instrumentaallennuilma (IMC) tingimustes, võivad lennust loobuda, baasi tagasi pöörduda või minna lennu kõigis aspektides üle instrumentaallennureeglitele (IFR), kui meeskond on selleks sobiva kvalifikatsiooniga. |
| --- | --- |

b)

Kui marsruudil halvenevad ilmastikutingimused pilvede alumise piiri kõrguse või nähtavuse miinimumidest allapoole, tuleb vaid visuaallennureeglite (VMC) järgi lendamiseks sertifitseeritud kopteritel lennust loobuda või baasi tagasi pöörduda. Sellised kopterid, mis on varustatud ja sertifitseeritud lendamiseks instrumentaallennuilma (IMC) tingimustes, võivad lennust loobuda, baasi tagasi pöörduda või minna lennu kõigis aspektides üle instrumentaallennureeglitele (IFR), kui meeskond on selleks sobiva kvalifikatsiooniga.

| c) | Visuaallennureeglite käitamismiinimumid määratakse kindlaks kohaldatavate õhuruuminõuetega, välja arvatud järgmistel juhtudel, kui võib kasutada madalamat kõrgust, nähtavust ja vertikaalset kaugust takistustest:






  1) | mitmepiloodilennud; |
| --- | --- | --- |

c)

Visuaallennureeglite käitamismiinimumid määratakse kindlaks kohaldatavate õhuruuminõuetega, välja arvatud järgmistel juhtudel, kui võib kasutada madalamat kõrgust, nähtavust ja vertikaalset kaugust takistustest:

1)

mitmepiloodilennud;

| 2) | ühepiloodilennud näoga sõidusuunas oleval esiistmel istuva tehnilise meeskonnaliikmega, kes on sobiva kvalifikatsiooniga ja kelle ülesanne on lisariski vähendamine.“; |
| --- | --- |

2)

ühepiloodilennud näoga sõidusuunas oleval esiistmel istuva tehnilise meeskonnaliikmega, kes on sobiva kvalifikatsiooniga ja kelle ülesanne on lisariski vähendamine.“;

| f) | punkt SPA.HEMS.125 asendatakse järgmisega:






  „SPA.HEMS.125. | Suutlikkusnõuded kopterite kiirabilendudel







  a) | 3. suutlikkusklassi lende vaenulikus keskkonnas teostatakse ainult juhul, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:






  1) | stardiks, maandumiseks või kopteri inimvälislastiga kiirabilennuks kasutatav kopteri kiirabitööde koht asub kõrgemal kui 7 000 jalga ja kopteril on A-kategooria või ameti poolt kindlaks määratud samaväärne sertifikaat; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

f)

punkt SPA.HEMS.125 asendatakse järgmisega:

„SPA.HEMS.125.

SPA.HEMS.125.

Suutlikkusnõuded kopterite kiirabilendudel

a)

3. suutlikkusklassi lende vaenulikus keskkonnas teostatakse ainult juhul, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

1)

stardiks, maandumiseks või kopteri inimvälislastiga kiirabilennuks kasutatav kopteri kiirabitööde koht asub kõrgemal kui 7 000 jalga ja kopteril on A-kategooria või ameti poolt kindlaks määratud samaväärne sertifikaat;

| 2) | Kavandatud kopteri kiirabilennuks ei ole vaja meditsiinipersonali, meditsiinitarvete või haigete või vigastatud inimeste transporti ning kopteril on A-kategooria või ameti poolt kindlaks määratud samaväärne sertifikaat või on täidetud kõik järgmised tingimused:






  i) | kopter on varustatud kokkupõrkekindla kütusesüsteemiga; |
| --- | --- | --- |

2)

Kavandatud kopteri kiirabilennuks ei ole vaja meditsiinipersonali, meditsiinitarvete või haigete või vigastatud inimeste transporti ning kopteril on A-kategooria või ameti poolt kindlaks määratud samaväärne sertifikaat või on täidetud kõik järgmised tingimused:

i)

kopter on varustatud kokkupõrkekindla kütusesüsteemiga;

| ii) | kopter on varustatud ülakeha kinnitussüsteemiga turvavööga kõigil reisijaistmetel igale 24 kuu vanusele või vanemale reisijale; |
| --- | --- |

ii)

kopter on varustatud ülakeha kinnitussüsteemiga turvavööga kõigil reisijaistmetel igale 24 kuu vanusele või vanemale reisijale;

| iii) | kopteri kiirabilennul kasutatakse vähemalt üht kopteri kiirabitööde kohta, mis asub vähemalt 3 000 jala kõrgusel; |
| --- | --- |

iii)

kopteri kiirabilennul kasutatakse vähemalt üht kopteri kiirabitööde kohta, mis asub vähemalt 3 000 jala kõrgusel;

| iv) | pädev asutus on andnud lennuettevõtjale loa vastavalt IV lisa punktile CAT.POL.H.420; |
| --- | --- |

iv)

pädev asutus on andnud lennuettevõtjale loa vastavalt IV lisa punktile CAT.POL.H.420;

| 3) | Vähemalt üks kopteri kiirabitööde koht, mida kasutatakse kopteri kiirabilennul stardiks, maandumiseks või kopteri inimvälislastiga kiirabilennuks, asub vähemalt 8 000 jalga kõrgusel ning täidetud on kõik järgmised tingimused:






  i) | kopter on varustatud kokkupõrkekindla kütusesüsteemiga; |
| --- | --- | --- |

3)

Vähemalt üks kopteri kiirabitööde koht, mida kasutatakse kopteri kiirabilennul stardiks, maandumiseks või kopteri inimvälislastiga kiirabilennuks, asub vähemalt 8 000 jalga kõrgusel ning täidetud on kõik järgmised tingimused:

i)

kopter on varustatud kokkupõrkekindla kütusesüsteemiga;

| ii) | kopter on varustatud ülakeha kinnitussüsteemiga turvavööga kõigil reisijaistmetel igale 24 kuu vanusele või vanemale reisijale; |
| --- | --- |

ii)

kopter on varustatud ülakeha kinnitussüsteemiga turvavööga kõigil reisijaistmetel igale 24 kuu vanusele või vanemale reisijale;

| iii) | kopter, millel on A-kategooria või ameti poolt kindlaks määratud samaväärne sertifikaat, ei ole kättesaadav või ei sobi lennuks ühel järgmistest põhjustest:






  A) | kui see on asjakohane, siis ebapiisav suutlikkusvaru kopteri käitamiseks kiirabitööde kohas või võimetus teha kopteri inimvälislastiga kiirabilende; |
| --- | --- | --- |

iii)

kopter, millel on A-kategooria või ameti poolt kindlaks määratud samaväärne sertifikaat, ei ole kättesaadav või ei sobi lennuks ühel järgmistest põhjustest:

A)

kui see on asjakohane, siis ebapiisav suutlikkusvaru kopteri käitamiseks kiirabitööde kohas või võimetus teha kopteri inimvälislastiga kiirabilende;

| B) | kopterid, millel on A-kategooria või ameti poolt kindlaks määratud samaväärne sertifikaat ja mis oleks muidu pidanud väljuma, on kopteri kiirabilennul või ei ole järgmiseks väljumiseks veel valmis, mis põhjustab abiga viivitamise, mis asjaomase hädaolukorraga kokku ei sobi; |
| --- | --- |

B)

kopterid, millel on A-kategooria või ameti poolt kindlaks määratud samaväärne sertifikaat ja mis oleks muidu pidanud väljuma, on kopteri kiirabilennul või ei ole järgmiseks väljumiseks veel valmis, mis põhjustab abiga viivitamise, mis asjaomase hädaolukorraga kokku ei sobi;

| iv) | käitaja on kehtestanud menetluse alapunkti iii nõuete täitmiseks; |
| --- | --- |

iv)

käitaja on kehtestanud menetluse alapunkti iii nõuete täitmiseks;

| v) | pädev asutus on andnud lennuettevõtjale loa vastavalt IV lisa punktile CAT.POL.H.420; |
| --- | --- |

v)

pädev asutus on andnud lennuettevõtjale loa vastavalt IV lisa punktile CAT.POL.H.420;

| vi) | lennuettevõtja registreerib kõik lennud kopteriga, millel ei ole A-kategooria või ameti poolt kindlaks määratud samaväärset sertifikaati. |
| --- | --- |

vi)

lennuettevõtja registreerib kõik lennud kopteriga, millel ei ole A-kategooria või ameti poolt kindlaks määratud samaväärset sertifikaati.

| b) | Erandina IV lisa punkti CAT.POL.H.400 alapunkti d alapunktist 2, kui alapunkti a alapunkti 1 kriteeriumid on täidetud, võib kopteri öiseid lende teha 3. suutlikkusklassis. |
| --- | --- |

b)

Erandina IV lisa punkti CAT.POL.H.400 alapunkti d alapunktist 2, kui alapunkti a alapunkti 1 kriteeriumid on täidetud, võib kopteri öiseid lende teha 3. suutlikkusklassis.

| c) | Start ja maandumine






  1) | Kopterilennud, mis algavad või lõppevad tihedalt asustatud ning maandumiseks sobimatul alal kiirabikopterite baasina kasutataval haigla lähenemis- ja stardisirge alal (FATO), tuleb sooritada 1. suutlikkusklassis. |
| --- | --- | --- |

c)

Start ja maandumine

1)

Kopterilennud, mis algavad või lõppevad tihedalt asustatud ning maandumiseks sobimatul alal kiirabikopterite baasina kasutataval haigla lähenemis- ja stardisirge alal (FATO), tuleb sooritada 1. suutlikkusklassis.

| 2) | Kopterilennud, mis algavad või lõppevad tihedalt asustatud ning maandumiseks sobimatul alal haigla lähenemis- ja stardisirge alal (FATO), mida ei kasutata kiirabikopterite baasina, tuleb sooritada 1. suutlikkusklassis, välja arvatud juhul, kui käitajal on punkti CAT.POL.H.225 kohane luba. |
| --- | --- |

2)

Kopterilennud, mis algavad või lõppevad tihedalt asustatud ning maandumiseks sobimatul alal haigla lähenemis- ja stardisirge alal (FATO), mida ei kasutata kiirabikopterite baasina, tuleb sooritada 1. suutlikkusklassis, välja arvatud juhul, kui käitajal on punkti CAT.POL.H.225 kohane luba.

| 3) | Koptereid, mis lendavad vaenulikus keskkonnas asuvasse kopteri kiirabitööde kohta või sealt tagasi:






  i) | käitatakse vastavalt 2. suutlikkusklassile või kui alapunktis a määratletud tingimused on täidetud, 3. suutlikkusklassis; |
| --- | --- | --- |

3)

Koptereid, mis lendavad vaenulikus keskkonnas asuvasse kopteri kiirabitööde kohta või sealt tagasi:

i)

käitatakse vastavalt 2. suutlikkusklassile või kui alapunktis a määratletud tingimused on täidetud, 3. suutlikkusklassis;

| ii) | on vabastatud IV lisa punkti CAT.POL.H.305 alapunktis a nõutud tüübikinnitusest, kui on tõendatud vastavus IV lisa punkti CAT.POL.H.305 alapunkti b alapunktidele 2 ja 3. |
| --- | --- |

ii)

on vabastatud IV lisa punkti CAT.POL.H.305 alapunktis a nõutud tüübikinnitusest, kui on tõendatud vastavus IV lisa punkti CAT.POL.H.305 alapunkti b alapunktidele 2 ja 3.

| 4) | Kopteri kiirabitööde koha omadused pakuvad piisavat kaitset kõikide takistuste eest ja tagavad ohutu lennu. Öiste lendude puhul peab kopteri valgustussüsteem piisavalt valgustama maandumiskohta ja seda ümbritsevaid takistusi.“; |
| --- | --- |

4)

Kopteri kiirabitööde koha omadused pakuvad piisavat kaitset kõikide takistuste eest ja tagavad ohutu lennu. Öiste lendude puhul peab kopteri valgustussüsteem piisavalt valgustama maandumiskohta ja seda ümbritsevaid takistusi.“;

| g) | punkt SPA.HEMS.130 asendatakse järgmisega:






  „SPA.HEMS.130. | Nõuded meeskonnale







  a) | Valik. Käitaja kehtestab kriteeriumid meeskonnaliikmete valimiseks kopteri kiirabilendudele (HEMS), võttes arvesse nende varasemat kogemust. |
| --- | --- | --- | --- |

g)

punkt SPA.HEMS.130 asendatakse järgmisega:

„SPA.HEMS.130.

SPA.HEMS.130.

Nõuded meeskonnale

a)

Valik. Käitaja kehtestab kriteeriumid meeskonnaliikmete valimiseks kopteri kiirabilendudele (HEMS), võttes arvesse nende varasemat kogemust.

Valik

| b) | TÜHJAKS JÄETUD |
| --- | --- |

b)

TÜHJAKS JÄETUD

| c) | Käitamiskoolitus. Meeskonnaliikmed peavad edukalt läbima käitamiskoolituse vastavalt lennutegevuskäsiraamatus sisalduvatele kopteri kiirabilendude (HEMS) protseduuridele. |
| --- | --- |

c)

Käitamiskoolitus. Meeskonnaliikmed peavad edukalt läbima käitamiskoolituse vastavalt lennutegevuskäsiraamatus sisalduvatele kopteri kiirabilendude (HEMS) protseduuridele.

Käitamiskoolitus

| d) | Lennuõpe üksnes mõõteriistade abil. Ilma kehtiva instrumentaallennupädevusmärketa kopteri kiirabilennu meeskonnaliikmed peavad läbima lennukoolituse üksnes kopteri mõõteriistu kasutades või lennutreeningseadmel, et nad suudaksid kopterit juhtida ka juhul, kui ootamatult tuleb lennata instrumentaallennuilma tingimustes. Lennuõppe tulemused kehtivad kuus kalendrikuud. |
| --- | --- |

d)

Lennuõpe üksnes mõõteriistade abil. Ilma kehtiva instrumentaallennupädevusmärketa kopteri kiirabilennu meeskonnaliikmed peavad läbima lennukoolituse üksnes kopteri mõõteriistu kasutades või lennutreeningseadmel, et nad suudaksid kopterit juhtida ka juhul, kui ootamatult tuleb lennata instrumentaallennuilma tingimustes. Lennuõppe tulemused kehtivad kuus kalendrikuud.

Lennuõpe üksnes mõõteriistade abil

| e) | Meeskonna koosseis







  1) | Päevastel lendudel. Meeskonna miinimumkoosseis peab vastama vähemalt järgmistele nõuetele:






  i) | sellesse peavad kuuluma kas kaks pilooti või üks piloot ja üks kopteri kiirabilendude (HEMS) tehnilise meeskonna liige; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Meeskonna koosseis

Meeskonna koosseis

1)

Päevastel lendudel. Meeskonna miinimumkoosseis peab vastama vähemalt järgmistele nõuetele:

Päevastel lendudel

i)

sellesse peavad kuuluma kas kaks pilooti või üks piloot ja üks kopteri kiirabilendude (HEMS) tehnilise meeskonna liige;

| ii) | meeskonna koosseisu võib vähendada ainult ühele piloodile ainult juhul, kui esineb üks allpool esitatud olukordadest; kui meeskonna koosseis on vähendatud ühele piloodile, võib õhusõiduki kapten lennata kiirabitööde kohta või sealt välja ainult juhul, kui ta on varem sama kopteri kiirabilennu ajal teinud kahe meeskonnaliikmega lennuaegset reket:






  A) | õhusõiduki kapten peab hankima täiendavaid meditsiinitarbeid, tankima või asukohta muutma, samal ajal kui kopteri kiirabilennu tehnilise meeskonna liige osutab kohapealset arstiabi; |
| --- | --- | --- |

ii)

meeskonna koosseisu võib vähendada ainult ühele piloodile ainult juhul, kui esineb üks allpool esitatud olukordadest; kui meeskonna koosseis on vähendatud ühele piloodile, võib õhusõiduki kapten lennata kiirabitööde kohta või sealt välja ainult juhul, kui ta on varem sama kopteri kiirabilennu ajal teinud kahe meeskonnaliikmega lennuaegset reket:

A)

õhusõiduki kapten peab hankima täiendavaid meditsiinitarbeid, tankima või asukohta muutma, samal ajal kui kopteri kiirabilennu tehnilise meeskonna liige osutab kohapealset arstiabi;

| B) | arstiabi osutav kopteri reisija vajab lennu ajal kopteri kiirabilendude (HEMS) tehnilise meeskonna liikme abi; |
| --- | --- |

B)

arstiabi osutav kopteri reisija vajab lennu ajal kopteri kiirabilendude (HEMS) tehnilise meeskonna liikme abi;

| C) | kopteri kiirabilennu tehnilise meeskonna liige lahkub pardalt, et teostada väljastpoolt kopterit järelevalvet kopteri inimvälislastiga kiirabilennu üle, mille puhul kasutatakse lastirihmu; |
| --- | --- |

C)

kopteri kiirabilennu tehnilise meeskonna liige lahkub pardalt, et teostada väljastpoolt kopterit järelevalvet kopteri inimvälislastiga kiirabilennu üle, mille puhul kasutatakse lastirihmu;

| 2) | Öised lennud. Miinimumsuurusega meeskonnas peab olema:






  i) | kaks pilooti või üks piloot ja üks kopteri kiirabilendude (HEMS) tehnilise meeskonna liige; |
| --- | --- | --- |

2)

Öised lennud. Miinimumsuurusega meeskonnas peab olema:

Öised lennud

i)

kaks pilooti või üks piloot ja üks kopteri kiirabilendude (HEMS) tehnilise meeskonna liige;

| ii) | üks piloot, kui on täidetud järgmised tingimused:






  A) | arstiabi osutav kopteri reisija vajab lennu ajal kopteri kiirabilendude tehnilise meeskonna liikme abi; |
| --- | --- | --- |

ii)

üks piloot, kui on täidetud järgmised tingimused:

A)

arstiabi osutav kopteri reisija vajab lennu ajal kopteri kiirabilendude tehnilise meeskonna liikme abi;

| B) | ei lähte- ega sihtkoht ole kopteri kiirabitööde koht. |
| --- | --- |

B)

ei lähte- ega sihtkoht ole kopteri kiirabitööde koht.

| 3) | Lennuettevõtja tagab, et meeskonna kontseptsioon jääb samaks kogu kopteri kiirabilennu jooksul. |
| --- | --- |

3)

Lennuettevõtja tagab, et meeskonna kontseptsioon jääb samaks kogu kopteri kiirabilennu jooksul.

| f) | Lennu- ja tehnilise meeskonna koolitus ja kontroll






  1) | Koolitust ja kontrolli viivad läbi sobiva kvalifikatsiooniga töötajad vastavalt üksikasjalikule õppekavale, mis on lisatud lennutegevuskäsiraamatusse ja mille pädev asutus on heaks kiitnud. |
| --- | --- | --- |

f)

Lennu- ja tehnilise meeskonna koolitus ja kontroll

1)

Koolitust ja kontrolli viivad läbi sobiva kvalifikatsiooniga töötajad vastavalt üksikasjalikule õppekavale, mis on lisatud lennutegevuskäsiraamatusse ja mille pädev asutus on heaks kiitnud.

| 2) | Meeskonnaliikmed






  i) | Kõik III lisa (ORO-osa) FC ja TC alajaos määratletud meeskonna koolitusprogrammide asjakohased elemendid, sealhulgas koolitus kopteril/lennutreeningseadmel, peavad parandama meeskonna teadmisi kopteri kiirabilennu töökeskkonnast ja seadmetest, parandama meeskonna koordineerimist ning hõlmama meetmeid marsruudil toimuva transiidiga seotud riskide minimeerimiseks halva nähtavuse tingimustes, kiirabitööde kohtade valimist ning lähenemis- ja väljumisprofiile. |
| --- | --- | --- |

2)

Meeskonnaliikmed

i)

Kõik III lisa (ORO-osa) FC ja TC alajaos määratletud meeskonna koolitusprogrammide asjakohased elemendid, sealhulgas koolitus kopteril/lennutreeningseadmel, peavad parandama meeskonna teadmisi kopteri kiirabilennu töökeskkonnast ja seadmetest, parandama meeskonna koordineerimist ning hõlmama meetmeid marsruudil toimuva transiidiga seotud riskide minimeerimiseks halva nähtavuse tingimustes, kiirabitööde kohtade valimist ning lähenemis- ja väljumisprofiile.

| ii) | Alapunktis i osutatud meetmeid hinnatakse mõlemal juhul:






  A) | päevaste lennuoskuse tasemekontrollidega visuaallennuilma tingimustes või öiste lennuoskuste tasemekontrollidega visuaallennuilma tingimustes, kui käitaja sooritab öiseid kopteri kiirabilende; |
| --- | --- | --- |

ii)

Alapunktis i osutatud meetmeid hinnatakse mõlemal juhul:

A)

päevaste lennuoskuse tasemekontrollidega visuaallennuilma tingimustes või öiste lennuoskuste tasemekontrollidega visuaallennuilma tingimustes, kui käitaja sooritab öiseid kopteri kiirabilende;

| B) | liinilennukontrollidega. |
| --- | --- |

B)

liinilennukontrollidega.

| iii) | Nii alapunktis ii osutatud lennuoskuse tasemekontrolli kui ka liinilennu kontrolli kopteri kiirabilennu komponentide kehtivusaeg on 12 kalendrikuud.“; |
| --- | --- |

iii)

Nii alapunktis ii osutatud lennuoskuse tasemekontrolli kui ka liinilennu kontrolli kopteri kiirabilennu komponentide kehtivusaeg on 12 kalendrikuud.“;

| h) | punkt SPA.HEMS.140 asendatakse järgmisega:






  „SPA.HEMS.140. | Teave, protseduurid ja dokumenteerimine







  a) | Lennuettevõtja hindab, maandab ja minimeerib kopteri kiirabilennu keskkonnaga seotud riske oma riskianalüüsi ja -juhtimisprotsessi raames. Lennuettevõtja kirjeldab leevendavaid meetmeid, sealhulgas lennuprotseduure lennutegevuskäsiraamatus. |
| --- | --- | --- | --- |

h)

punkt SPA.HEMS.140 asendatakse järgmisega:

„SPA.HEMS.140.

SPA.HEMS.140.

Teave, protseduurid ja dokumenteerimine

a)

Lennuettevõtja hindab, maandab ja minimeerib kopteri kiirabilennu keskkonnaga seotud riske oma riskianalüüsi ja -juhtimisprotsessi raames. Lennuettevõtja kirjeldab leevendavaid meetmeid, sealhulgas lennuprotseduure lennutegevuskäsiraamatus.

| b) | Lennuettevõtja tagab, et kopteri kiirabilennu kapten hindab konkreetse kopteri kiirabilennuga seotud riske. |
| --- | --- |

b)

Lennuettevõtja tagab, et kopteri kiirabilennu kapten hindab konkreetse kopteri kiirabilennuga seotud riske.

| c) | Olenemata IV lisa punktist CAT.OP.MPA.175 ei ole lennuettevõtjal vaja operatsioonilist lennuplaani täita juhul, kui kopteri kiirabilend hõlmab lendu eelseireta kopteri kiirabitööde kohta või sealt välja. |
| --- | --- |

c)

Olenemata IV lisa punktist CAT.OP.MPA.175 ei ole lennuettevõtjal vaja operatsioonilist lennuplaani täita juhul, kui kopteri kiirabilend hõlmab lendu eelseireta kopteri kiirabitööde kohta või sealt välja.

| d) | Lennutegevuskäsiraamatu asjaomased väljavõtted tehakse kättesaadavaks organisatsioonile, millele lennuettevõtja kopteri kiirabilende osutab.“ |
| --- | --- |

d)

Lennutegevuskäsiraamatu asjaomased väljavõtted tehakse kättesaadavaks organisatsioonile, millele lennuettevõtja kopteri kiirabilende osutab.“

| i) | lisatakse järgmine punkt SPA.HEMS.151:






  „SPA.HEMS.151 | Õhusõiduki jälgimise süsteem

  Lennuettevõtja kehtestab kogu kopteri kiirabilennu vältel jälgitava kopteri kiirabilennu õhusõidukite jälgimise süsteemi ja haldab seda.“; |
| --- | --- | --- |

i)

lisatakse järgmine punkt SPA.HEMS.151:

„SPA.HEMS.151

SPA.HEMS.151

Õhusõiduki jälgimise süsteem

Lennuettevõtja kehtestab kogu kopteri kiirabilennu vältel jälgitava kopteri kiirabilennu õhusõidukite jälgimise süsteemi ja haldab seda.“;

| j) | punkti SPA.PINS-VFR.100 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Lennuettevõtja kasutab vähendatud VFR-käitamismiinimume ainult juhul, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused:






  1) | lennud ei toimu kopteri kiirabilennu loa raames; |
| --- | --- | --- | --- |

j)

punkti SPA.PINS-VFR.100 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Lennuettevõtja kasutab vähendatud VFR-käitamismiinimume ainult juhul, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused:

1)

lennud ei toimu kopteri kiirabilennu loa raames;

| 2) | käitaja on selleks saanud pädeva asutuse loa.“ |
| --- | --- |

2)

käitaja on selleks saanud pädeva asutuse loa.“

| 6) | VII lisas asendatakse punkti NCO.IDE.H.170 alapunkt b järgmisega:






  „b) | Kopteritel, mille sertifitseeritud suurim reisijakohtade arv on kuni kuus, pääste-avariimajakas (ELT(S)) või meeskonnaliikme või reisija käes olev personaalne raadiomajakas (PLB) või automaatne avariimajakas (ELT).“; |
| --- | --- | --- |

6)

VII lisas asendatakse punkti NCO.IDE.H.170 alapunkt b järgmisega:

„b)

Kopteritel, mille sertifitseeritud suurim reisijakohtade arv on kuni kuus, pääste-avariimajakas (ELT(S)) või meeskonnaliikme või reisija käes olev personaalne raadiomajakas (PLB) või automaatne avariimajakas (ELT).“;

| 7) | VIII lisas asendatakse punkti SPO.IDE.H.190 alapunkt b järgmisega:






  „b) | Kopterites, mille sertifitseeritud maksimaalne reisijakohtade arv on kuni kuus, peab olema pääste-avariimajakas (ELT(S)) või meeskonnaliikme või eritööde spetsialisti käes olev personaalne raadiomajakas (PLB) või automaatne avariimajakas (ELT).“ |
| --- | --- | --- |

7)

VIII lisas asendatakse punkti SPO.IDE.H.190 alapunkt b järgmisega:

„b)

Kopterites, mille sertifitseeritud maksimaalne reisijakohtade arv on kuni kuus, peab olema pääste-avariimajakas (ELT(S)) või meeskonnaliikme või eritööde spetsialisti käes olev personaalne raadiomajakas (PLB) või automaatne avariimajakas (ELT).“

---

| 25.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/16

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1021,

24. mai 2023,

millega pikendatakse toimeaine Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiiviga 2008/113/EÜ (2) kanti toimeaine Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiiviga 2008/113/EÜ (2) kanti toimeaine Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 78 lõikele 3 loetakse direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 78 lõikele 3 loetakse direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas.

| (3) | Toimeaine Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 heakskiit aegub 15. augustil 2024, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas. |
| --- | --- |

(3)

Toimeaine Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 heakskiit aegub 15. augustil 2024, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas.

| (4) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (5) artikli 1 alusel esitati 30. aprillil 2016 samas artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul referentliikmesriigile Taanile ja kaasreferentliikmesriigile Madalmaadele taotlus pikendada toimeaine Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 heakskiitu. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (5) artikli 1 alusel esitati 30. aprillil 2016 samas artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul referentliikmesriigile Taanile ja kaasreferentliikmesriigile Madalmaadele taotlus pikendada toimeaine Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 heakskiitu.

| (5) | Taotleja esitas referentliikmesriigile, kaasreferentliikmesriigile, komisjonile ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 6 kohaselt nõutavad täiendavad toimikud. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on vastuvõetav. |
| --- | --- |

(5)

Taotleja esitas referentliikmesriigile, kaasreferentliikmesriigile, komisjonile ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 6 kohaselt nõutavad täiendavad toimikud. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on vastuvõetav.

| (6) | Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamisaruande kavandi ning esitas selle 28. juunil 2019 toiduohutusametile ja komisjonile. Pikendamise hindamisaruande kavandis teeb referentliikmesriik ettepaneku pikendada Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 heakskiitu. |
| --- | --- |

(6)

Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamisaruande kavandi ning esitas selle 28. juunil 2019 toiduohutusametile ja komisjonile. Pikendamise hindamisaruande kavandis teeb referentliikmesriik ettepaneku pikendada Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 heakskiitu.

| (7) | Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamisaruande kavandi taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks, algatas avaliku konsultatsiooni ning edastas laekunud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamisaruande kavandi taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks, algatas avaliku konsultatsiooni ning edastas laekunud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks.

| (8) | Toiduohutusamet esitas 2. märtsil 2021 komisjonile oma järeldused, (6) milles ta märkis, et Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 vastab eeldatavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(8)

Toiduohutusamet esitas 2. märtsil 2021 komisjonile oma järeldused, (6) milles ta märkis, et Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 vastab eeldatavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele.

| (9) | Komisjon esitas Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 heakskiidu pikendamisaruande ja käesoleva määruse eelnõu alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele vastavalt 14. oktoobril 2022 ja 25. jaanuaril 2023. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon esitas Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 heakskiidu pikendamisaruande ja käesoleva määruse eelnõu alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele vastavalt 14. oktoobril 2022 ja 25. jaanuaril 2023.

| (10) | Komisjon palus taotlejal esitada oma märkused toiduohutusameti järelduse kohta ning kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 14 lõike 1 kolmanda lõiguga pikendamisaruande kohta. Taotleja esitas oma märkused ja need on põhjalikult läbi vaadatud ja arvesse võetud. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon palus taotlejal esitada oma märkused toiduohutusameti järelduse kohta ning kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 14 lõike 1 kolmanda lõiguga pikendamisaruande kohta. Taotleja esitas oma märkused ja need on põhjalikult läbi vaadatud ja arvesse võetud.

| (11) | Vähemalt ühe toimeainet Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 sisaldava taimekaitsevahendi puhul on ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. |
| --- | --- |

(11)

Vähemalt ühe toimeainet Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 sisaldava taimekaitsevahendi puhul on ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud.

| (12) | Seepärast on asjakohane pikendada toimeaine Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 heakskiitu. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast on asjakohane pikendada toimeaine Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 heakskiitu.

| (13) | Siiski on vaja sätestada teatavad tingimused vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõikele 1 koostoimes artikliga 6. Tarbijate toitumisalase kaitse seisukohast on ettevaatusprintsiibist lähtuvalt eelkõige asjakohane kehtestada minimaalne ajavahemik toimeainet Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamise ja värskena tarbitavate söödavate kultuuride koristamise vahel, välja arvatud juhul, kui Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 jääkide kogus kultuuride koristamisel on alla 105 CFU/g. |
| --- | --- |

(13)

Siiski on vaja sätestada teatavad tingimused vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõikele 1 koostoimes artikliga 6. Tarbijate toitumisalase kaitse seisukohast on ettevaatusprintsiibist lähtuvalt eelkõige asjakohane kehtestada minimaalne ajavahemik toimeainet Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamise ja värskena tarbitavate söödavate kultuuride koristamise vahel, välja arvatud juhul, kui Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 jääkide kogus kultuuride koristamisel on alla 105 CFU/g.

| (14) | Selleks et saaks olla kindel järelduses, et Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 ei kahjusta inimeste tervist, peaks taotleja esitama täiendavad andmed Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 elujõuliste spooride esinemise tiheduse vähenemise kohta söödavatel taimeosadel alates seda toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi kasutamise ajast kuni koristuseni või selle ajani, mil toimeaine jääkide kogus on alla 105 CFU/g. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et saaks olla kindel järelduses, et Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 ei kahjusta inimeste tervist, peaks taotleja esitama täiendavad andmed Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 elujõuliste spooride esinemise tiheduse vähenemise kohta söödavatel taimeosadel alates seda toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi kasutamise ajast kuni koristuseni või selle ajani, mil toimeaine jääkide kogus on alla 105 CFU/g.

| (15) | Lisaks on asjakohane nõuda, et liikmesriigid pööraksid toimeainet Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 sisaldavate taimekaitsevahendite loataotluste hindamisel erilist tähelepanu käitlejate ja töötajate kaitsele. |
| --- | --- |

(15)

Lisaks on asjakohane nõuda, et liikmesriigid pööraksid toimeainet Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 sisaldavate taimekaitsevahendite loataotluste hindamisel erilist tähelepanu käitlejate ja töötajate kaitsele.

| (16) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(16)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta.

| (17) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2023/689 (7) pikendati Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 heakskiidu kehtivusaega 15. augustini 2024, et heakskiidu pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse toimeaine heakskiidu kehtivusaja lõppemist. Võttes arvesse, et heakskiidu pikendamise otsus võeti vastu enne heakskiidu pikendatud kehtivusaja lõppkuupäeva, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates sellest varasemast kuupäevast. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2023/689 (7) pikendati Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 heakskiidu kehtivusaega 15. augustini 2024, et heakskiidu pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse toimeaine heakskiidu kehtivusaja lõppemist. Võttes arvesse, et heakskiidu pikendamise otsus võeti vastu enne heakskiidu pikendatud kehtivusaja lõppkuupäeva, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates sellest varasemast kuupäevast.

| (18) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiidu pikendamine

I lisas kirjeldatud toimeaine Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 heakskiitu pikendatakse vastavalt kõnealuses lisas esitatud tingimustele.

Bacillus thuringiensis

kurstaki

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. mai 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 8. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/113/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ mitmete mikroorganismide lisamisega toimeainete hulka (ELT L 330, 9.12.2008, lk 6).

2

(3)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26). See määrus on asendatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1740 (ELT L 392, 23.11.2020, lk 20), ent seda kohaldatakse vastavalt selle määruse artiklile 17 siiski jätkuvalt nende heakskiidu pikendamise menetluste puhul, mis hõlmavad: 1) toimeaineid, mille heakskiidu kehtivusaeg lõpeb enne 27. märtsi 2024; 2) toimeaineid, mille heakskiidu kehtivusaega on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 17 kohaselt 27. märtsil 2021 või pärast seda vastu võetud määrusega pikendatud 27. märtsini 2024 või hilisema kuupäevani.

5

(6)  EFSA Journal DOI: https://doi.org/10.2903/j.efsa.2021.6496. Kättesaadav internetis aadressil www.efsa.europa.eu.

6

(7)  Komisjoni 20. märtsi 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/689, millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete Bacillus subtilis’e ((Cohn 1872) tüvi QST 713), Bacillus thuringiensis subsp. aizawai (tüved ABTS-1857 ja GC-91), Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis’e (serotüüp H-14, tüvi AM65-52), Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki (tüved ABTS 351, PB 54, SA 11, SA 12 ja EG 2348), Beauveria bassiana (tüved ATCC 74040 ja GHA), klodinafopi, Cydia pomonella Granulovirus’e (CpGV), tsüprodiniili, dikloroprop-P, fenpüroksimaadi, fosetüüli, malatiooni, mepanipüriimi, metkonasooli, metrafenooni, pirimikarbi, püridabeeni, pürimetaniili, rimsulfurooni, spinosaadi, Trichoderma asperellum’i (varem „
  T. harzianum
  “, tüved ICC012, T25 ja TV1), Trichoderma atroviride (varem „
  T. harzianum
  “, tüvi T11), Trichoderma gamsii (varem „
  T. viride
  “, tüvi ICC080), Trichoderma harzianum’i (tüved T-22 ja ITEM 908), triklopüüri, trineksapaki, tritikonasooli ja tsiraami heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 91, 29.3.2023, lk 1).

7

Bacillus subtilis

Bacillus thuringiensis

aizawai

Bacillus thuringiensis

israeliensis

Bacillus thuringiensis

kurstaki

Beauveria bassiana

Cydia pomonella Granulovirus

Trichoderma asperellum

T. harzianum

Trichoderma atroviride

T. harzianum

Trichoderma gamsii

T. viride

Trichoderma harzianum

---

I LISA

| Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmine | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 | Ei kohaldata | Olulised lisandid puuduvad | 1. juuli 2023 | 30. juuni 2038 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamiseks tuleb võtta arvesse Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 kohta koostatud pikendamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:






  — | käitlejate ja töötajate kaitsele, mille puhul võetakse arvesse, et mikroorganisme kui selliseid käsitatakse ülitundlikkust tekitada võivate ainetena, ning selle tagamisele, et kasutustingimustega nähakse ette asjakohaste isikukaitsevahendite kasutamine; |

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmine

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54

Ei kohaldata

Olulised lisandid puuduvad

1. juuli 2023

30. juuni 2038

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamiseks tuleb võtta arvesse Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 kohta koostatud pikendamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

—

käitlejate ja töötajate kaitsele, mille puhul võetakse arvesse, et mikroorganisme kui selliseid käsitatakse ülitundlikkust tekitada võivate ainetena, ning selle tagamisele, et kasutustingimustega nähakse ette asjakohaste isikukaitsevahendite kasutamine;

| — | sellele, et tootmisprotsessi käigus järgitakse rangelt keskkonnatingimusi ja tehakse kvaliteedikontrolli analüüsid, et tagada vastavus mikrobioloogilise saastumise piirnormidele, nagu on osutatud töödokumendis SANCO/12116/2012 (2). |
| --- | --- |

—

sellele, et tootmisprotsessi käigus järgitakse rangelt keskkonnatingimusi ja tehakse kvaliteedikontrolli analüüsid, et tagada vastavus mikrobioloogilise saastumise piirnormidele, nagu on osutatud töödokumendis SANCO/12116/2012 (2).

Kasutustingimused peavad hõlmama järgmisi riskivähendusmeetmeid:

| — | Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki’t (tüvi PB 54) sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamise ja värskena tarbitavate söödavate kultuuride koristamise vahele peab jääma vähemalt kaks päeva, välja arvatud juhul, kui Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki (tüvi PB 54) jääkide mõõdetud või hinnanguline kogus koristamisel on alla 105 CFU/g. |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki’t (tüvi PB 54) sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamise ja värskena tarbitavate söödavate kultuuride koristamise vahele peab jääma vähemalt kaks päeva, välja arvatud juhul, kui Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki (tüvi PB 54) jääkide mõõdetud või hinnanguline kogus koristamisel on alla 105 CFU/g.

Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile täiendavat teavet seoses järgmisega:

| — | vähemalt ühe tüüpilise söödava kultuuri (st luuviljad ja tomatid) andmed Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki (tüvi PB 54) elujõuliste spooride esinemise tiheduse vähenemise kohta söödavatel taimeosadel alates kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi kasutamise ajast kuni saagikoristuseni või kuni selle ajani, mil kindlaks tehtud jääkide kogus on alla 105 CFU/g, sealhulgas andmed mikroorganismide püsivuse kohta säilitamisel proovivõtu ja spooride loendamise analüüsi vahelisel ajal. Asjakohased kasutatavad meetodid ja protokollid lepitakse kokku taotleja ja referentliikmesriigi vahel hiljemalt 14. detsembriks 2025. |
| --- | --- |

—

vähemalt ühe tüüpilise söödava kultuuri (st luuviljad ja tomatid) andmed Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki (tüvi PB 54) elujõuliste spooride esinemise tiheduse vähenemise kohta söödavatel taimeosadel alates kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi kasutamise ajast kuni saagikoristuseni või kuni selle ajani, mil kindlaks tehtud jääkide kogus on alla 105 CFU/g, sealhulgas andmed mikroorganismide püsivuse kohta säilitamisel proovivõtu ja spooride loendamise analüüsi vahelisel ajal. Asjakohased kasutatavad meetodid ja protokollid lepitakse kokku taotleja ja referentliikmesriigi vahel hiljemalt 14. detsembriks 2025.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud pikendamisaruandes.

(2)  pesticides_ppp_app-proc_guide_phys-chem-ana_microbial-contaminant-limits.pdf (europa.eu)

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | A osast jäetakse välja kanne nr 195; |
| --- | --- |

1)

A osast jäetakse välja kanne nr 195;

| 2) | B osasse lisatakse järgmine kanne:











  Number | Tavanimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmine | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „164 | Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 | Ei kohaldata | Olulised lisandid puuduvad | 1. juuli 2023 | 30. juuni 2038 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamiseks tuleb võtta arvesse Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 kohta koostatud pikendamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:






  — | käitlejate ja töötajate kaitsele, mille puhul võetakse arvesse, et mikroorganisme kui selliseid käsitatakse ülitundlikkust tekitada võivate ainetena, ning selle tagamisele, et kasutustingimustega nähakse ette asjakohaste isikukaitsevahendite kasutamine; |

2)

B osasse lisatakse järgmine kanne:

Number

Tavanimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmine

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

„164

Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54

Ei kohaldata

Olulised lisandid puuduvad

1. juuli 2023

30. juuni 2038

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamiseks tuleb võtta arvesse Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki PB 54 kohta koostatud pikendamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

—

käitlejate ja töötajate kaitsele, mille puhul võetakse arvesse, et mikroorganisme kui selliseid käsitatakse ülitundlikkust tekitada võivate ainetena, ning selle tagamisele, et kasutustingimustega nähakse ette asjakohaste isikukaitsevahendite kasutamine;

| — | sellele, et tootmisprotsessi käigus järgitakse rangelt keskkonnatingimusi ja tehakse kvaliteedikontrolli analüüsid, et tagada vastavus mikrobioloogilise saastumise piirnormidele, nagu on osutatud töödokumendis SANCO/12116/2012 (2). |
| --- | --- |

—

sellele, et tootmisprotsessi käigus järgitakse rangelt keskkonnatingimusi ja tehakse kvaliteedikontrolli analüüsid, et tagada vastavus mikrobioloogilise saastumise piirnormidele, nagu on osutatud töödokumendis SANCO/12116/2012 (2).

Kasutustingimused peavad hõlmama järgmisi riskivähendusmeetmeid:

| — | Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki’t (tüvi PB 54) sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamise ja värskena tarbitavate söödavate kultuuride koristamise vahele peab jääma vähemalt kaks päeva, välja arvatud juhul, kui Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki (tüvi PB 54) jääkide mõõdetud või hinnanguline kogus on vastavalt Euroopa Toiduohutusameti soovitusele alla 105 CFU/g. |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki’t (tüvi PB 54) sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamise ja värskena tarbitavate söödavate kultuuride koristamise vahele peab jääma vähemalt kaks päeva, välja arvatud juhul, kui Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki (tüvi PB 54) jääkide mõõdetud või hinnanguline kogus on vastavalt Euroopa Toiduohutusameti soovitusele alla 105 CFU/g.

Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile täiendavat teavet seoses järgmisega:

| — | vähemalt ühe tüüpilise söödava kultuuri (st luuviljad ja tomatid) andmed Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki (tüvi PB 54) elujõuliste spooride esinemise tiheduse vähenemise kohta söödavatel taimeosadel alates kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi kasutamise ajast kuni saagikoristuseni või kuni selle ajani, mil kindlaks tehtud jääkide kogus on alla 105 CFU/g, sealhulgas andmed mikroorganismide püsivuse kohta säilitamisel proovivõtu ja spooride loendamise analüüsi vahelisel ajal. Asjakohased kasutatavad meetodid ja protokollid lepitakse kokku taotleja ja referentliikmesriigi vahel hiljemalt 14. detsembriks 2025. |
| --- | --- |

—

vähemalt ühe tüüpilise söödava kultuuri (st luuviljad ja tomatid) andmed Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki (tüvi PB 54) elujõuliste spooride esinemise tiheduse vähenemise kohta söödavatel taimeosadel alates kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi kasutamise ajast kuni saagikoristuseni või kuni selle ajani, mil kindlaks tehtud jääkide kogus on alla 105 CFU/g, sealhulgas andmed mikroorganismide püsivuse kohta säilitamisel proovivõtu ja spooride loendamise analüüsi vahelisel ajal. Asjakohased kasutatavad meetodid ja protokollid lepitakse kokku taotleja ja referentliikmesriigi vahel hiljemalt 14. detsembriks 2025.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud pikendamisaruandes.

(2)  pesticides_ppp_app-proc_guide_phys-chem-ana_microbial-contaminant-limits.pdf (europa.eu)“

---

OTSUSED

| 25.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/21

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2023/1022,

10. mai 2023,

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Hispaania taotlus – EGF/2022/003 ES/Alu Ibérica)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013, (1) eriti selle artikli 15 lõike 1 esimest lõiku,

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava, (2) eriti selle punkti 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on näidata üles solidaarsust ning edendada inimväärset ja kestlikku tööhõivet liidus, toetades suurte restruktureerimiste käigus koondatud töötajaid ja tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid ning aidates neil võimalikult kiiresti saada uuesti inimväärset ja kestlikku tööd. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on näidata üles solidaarsust ning edendada inimväärset ja kestlikku tööhõivet liidus, toetades suurte restruktureerimiste käigus koondatud töötajaid ja tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid ning aidates neil võimalikult kiiresti saada uuesti inimväärset ja kestlikku tööd.

| (2) | Nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (3) artikli 8 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (3) artikli 8 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades).

| (3) | Hispaania esitas 30. novembril 2022 taotluse EGFist rahalise toetuse saamiseks seoses töötajate koondamisega ettevõttes Alu Ibérica LC S.L Hispaanias. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) 2021/691 artikli 8 lõikele 5. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) 2021/691 artiklis 13. |
| --- | --- |

(3)

Hispaania esitas 30. novembril 2022 taotluse EGFist rahalise toetuse saamiseks seoses töötajate koondamisega ettevõttes Alu Ibérica LC S.L Hispaanias. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) 2021/691 artikli 8 lõikele 5. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) 2021/691 artiklis 13.

| (4) | Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Hispaania taotluse alusel rahalist toetust summas 1 275 000 eurot. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Hispaania taotluse alusel rahalist toetust summas 1 275 000 eurot.

| (5) | Et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast, |
| --- | --- |

(5)

Et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 1 275 000 eurot.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates 10. maist 2023.

Strasbourg, 10. mai 2023

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ROSWALL

---

(1)  
  ELT L 153, 3.5.2021, lk 48.

1

(2)  
  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

2

(3)  Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11).

3

---

| 25.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/23

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2023/1023,

16. mai 2023,

millega nimetatakse ametisse Nigeris läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP missiooni (EUCAP Sahel Niger) juht (EUCAP Sahel Niger/1/2023)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 16. juuli 2012. aasta otsust 2012/392/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Nigeris (EUCAP Sahel Niger), (1) eriti selle artikli 9 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Poliitika- ja julgeolekukomitee on otsuse 2012/392/ÜVJP kohaselt volitatud tegema kooskõlas aluslepingu artikli 38 kolmanda lõiguga Nigeris läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP missiooni (EUCAP Sahel Niger) poliitiliseks kontrollimiseks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid, sealhulgas võtma vastu otsuse missiooni juhi ametisse nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Poliitika- ja julgeolekukomitee on otsuse 2012/392/ÜVJP kohaselt volitatud tegema kooskõlas aluslepingu artikli 38 kolmanda lõiguga Nigeris läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP missiooni (EUCAP Sahel Niger) poliitiliseks kontrollimiseks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid, sealhulgas võtma vastu otsuse missiooni juhi ametisse nimetamise kohta.

| (2) | Nõukogu võttis 9. septembril 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/1505, (2) millega muudetakse otsust 2012/392/ÜVJP ja pikendatakse EUCAP Sahel Nigeri volitusi 30. septembrini 2024. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 9. septembril 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/1505, (2) millega muudetakse otsust 2012/392/ÜVJP ja pikendatakse EUCAP Sahel Nigeri volitusi 30. septembrini 2024.

| (3) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 20. septembril 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/1649, (3) millega pikendati Antje PITTELKAU volitusi EUCAP Sahel Nigeri missiooni juhina alates 1. oktoobrist 2022 kuni 30. septembrini 2023. |
| --- | --- |

(3)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 20. septembril 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/1649, (3) millega pikendati Antje PITTELKAU volitusi EUCAP Sahel Nigeri missiooni juhina alates 1. oktoobrist 2022 kuni 30. septembrini 2023.

| (4) | 11. veebruaril 2023 teatas Antje PITTELKAU, et ta astub 21. mail 2023 EUCAP Sahel Nigeri missiooni juhi ametikohalt tagasi. |
| --- | --- |

(4)

11. veebruaril 2023 teatas Antje PITTELKAU, et ta astub 21. mail 2023 EUCAP Sahel Nigeri missiooni juhi ametikohalt tagasi.

| (5) | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegi 24. aprillil 2023 ettepaneku nimetada EUCAP Sahel Nigeri missiooni juhiks 4. juunist 2023 kuni 30. septembrini 2024 Katja DOMINIK, |
| --- | --- |

(5)

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegi 24. aprillil 2023 ettepaneku nimetada EUCAP Sahel Nigeri missiooni juhiks 4. juunist 2023 kuni 30. septembrini 2024 Katja DOMINIK,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Nigeris läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP missiooni (EUCAP Sahel Niger) juhiks nimetatakse 4. juunist 2023 kuni 30. septembrini 2024 Katja DOMINIK.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 4. juunist 2023.

Brüssel, 16. mai 2023

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

D. PRONK

---

(1)  
  ELT L 187, 17.7.2012, lk 48.

1

(2)  Nõukogu 9. septembri 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/1505, millega muudetakse otsust 2012/392/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Nigeris (EUCAP Sahel Niger) (ELT L 235,12.9.2022, lk 28).

2

(3)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 20. septembri 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/1649, mis käsitleb Nigeris läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP missiooni juhi volituste pikendamist (EUCAP Sahel Niger/1/2022) (ELT L 248, 26.9.2022, lk 57).

3

---

| 25.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/25

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2023/1024,

16. mai 2023,

millega nimetatakse ametisse Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks loodud Euroopa Liidu nõuandemissiooni (EUAM Ukraine) juht (EUAM Ukraine/1/2023)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2014. aasta otsust 2014/486/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine), (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Poliitika- ja julgeolekukomitee on otsuse 2014/486/ÜVJP artikli 7 kohaselt volitatud tegema kooskõlas aluslepingu artikliga 38 asjakohaseid otsuseid Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks loodud Euroopa Liidu nõuandemissiooni (EUAM Ukraine) poliitilise kontrollimise ja strateegilise juhtimise, sealhulgas eelkõige missiooni juhi ametisse nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Poliitika- ja julgeolekukomitee on otsuse 2014/486/ÜVJP artikli 7 kohaselt volitatud tegema kooskõlas aluslepingu artikliga 38 asjakohaseid otsuseid Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks loodud Euroopa Liidu nõuandemissiooni (EUAM Ukraine) poliitilise kontrollimise ja strateegilise juhtimise, sealhulgas eelkõige missiooni juhi ametisse nimetamise kohta.

| (2) | Nõukogu võttis 20. mail 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/813, (2) millega pikendati EUAM Ukraine’i kestust kuni 31. maini 2024. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 20. mail 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/813, (2) millega pikendati EUAM Ukraine’i kestust kuni 31. maini 2024.

| (3) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 10. mail 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/744, (3) millega pikendati Antti HARTIKAINENI volitusi missiooni juhina kuni 31. maini 2023. |
| --- | --- |

(3)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 10. mail 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/744, (3) millega pikendati Antti HARTIKAINENI volitusi missiooni juhina kuni 31. maini 2023.

| (4) | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegi 24. aprillil 2023 ettepaneku nimetada EUAM Ukraine juhiks Rolf Michael Hay Pereira HOLMBOE, |
| --- | --- |

(4)

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegi 24. aprillil 2023 ettepaneku nimetada EUAM Ukraine juhiks Rolf Michael Hay Pereira HOLMBOE,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rolf Michael Hay Pereira HOLMBOE nimetatakse Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks loodud Euroopa Liidu nõuandemissiooni (EUAM Ukraine) juhiks alates 12. juunist 2023 kuni 31. maini 2024.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 16. mai 2023

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

D. PRONK

---

(1)  
  ELT L 217, 23.7.2014, lk 42.

1

(2)  Nõukogu 20. mai 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/813, millega muudetakse otsust 2014/486/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) (ELT L 180, 21.5.2021, lk 149).

2

(3)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 10. mai 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/744, millega pikendatakse Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks loodud Euroopa Liidu nõuandemissiooni (EUAM Ukraine) juhi volitusi (EUAM Ukraine/1/2022) (ELT L 137, 16.5.2022, lk 82).

3

---

| 25.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/26

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/1025,

22. mai 2023,

millega lubatakse Ungaril kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287, ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus (EL) 2018/1490

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõike 1 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 287 punkt 12 lubab Ungaril vabastada käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive riigi omavääringus tema ühinemiskuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt ei ületa 35 000 eurot. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 287 punkt 12 lubab Ungaril vabastada käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive riigi omavääringus tema ühinemiskuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt ei ületa 35 000 eurot.

| (2) | Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/73 (2) anti Ungarile luba kuni 31. detsembrini 2024 jätkuvalt kohaldada erandina direktiivi 2006/112/EÜ artikli 287 punktist 12 erimeedet ja vabastada käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive riigi omavääringus tema ühinemiskuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt ei ületa 48 000 eurot (edaspidi „erimeede“). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/73 (2) anti Ungarile luba kuni 31. detsembrini 2024 jätkuvalt kohaldada erandina direktiivi 2006/112/EÜ artikli 287 punktist 12 erimeedet ja vabastada käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive riigi omavääringus tema ühinemiskuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt ei ületa 48 000 eurot (edaspidi „erimeede“).

| (3) | Komisjonis 15. detsembril 2022 registreeritud kirjas taotles Ungari luba suurendada järelejäänud lubatud ajavahemikuks olemasoleva erimeetme künnist 71 500 euroni. |
| --- | --- |

(3)

Komisjonis 15. detsembril 2022 registreeritud kirjas taotles Ungari luba suurendada järelejäänud lubatud ajavahemikuks olemasoleva erimeetme künnist 71 500 euroni.

| (4) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõigu kohaselt edastas komisjon 11. jaanuari 2023. aasta kirjaga Ungari taotluse teistele liikmesriikidele. Komisjon teatas 12. jaanuari 2023. aasta kirjaga Ungarile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõigu kohaselt edastas komisjon 11. jaanuari 2023. aasta kirjaga Ungari taotluse teistele liikmesriikidele. Komisjon teatas 12. jaanuari 2023. aasta kirjaga Ungarile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (5) | Ungari taotletud erimeede on kooskõlas nõukogu direktiiviga (EL) 2020/285, (3) mille eesmärk on vähendada väikeettevõtjate jaoks nõuete täitmisega seotud kulusid ja vältida konkurentsimoonutusi siseturul. |
| --- | --- |

(5)

Ungari taotletud erimeede on kooskõlas nõukogu direktiiviga (EL) 2020/285, (3) mille eesmärk on vähendada väikeettevõtjate jaoks nõuete täitmisega seotud kulusid ja vältida konkurentsimoonutusi siseturul.

| (6) | Erimeede jääb maksukohustuslastele vabatahtlikuks, kuna neil on endiselt võimalus kohaldada tavapäraseid käibemaksureegleid direktiivi 2006/112/EÜ artikli 290 alusel. |
| --- | --- |

(6)

Erimeede jääb maksukohustuslastele vabatahtlikuks, kuna neil on endiselt võimalus kohaldada tavapäraseid käibemaksureegleid direktiivi 2006/112/EÜ artikli 290 alusel.

| (7) | Ungari esitatud teabe kohaselt avaldab erimeede Ungaris lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu kogusummale vaid väheolulist mõju. |
| --- | --- |

(7)

Ungari esitatud teabe kohaselt avaldab erimeede Ungaris lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu kogusummale vaid väheolulist mõju.

| (8) | Pärast nõukogu määruse (EL, Euratom) 2021/769 (4) jõustumist ei arvuta Ungari käibemaksupõhiste omavahendite aruande alusel hüvitist alates 2021. eelarveaastast. |
| --- | --- |

(8)

Pärast nõukogu määruse (EL, Euratom) 2021/769 (4) jõustumist ei arvuta Ungari käibemaksupõhiste omavahendite aruande alusel hüvitist alates 2021. eelarveaastast.

| (9) | Võttes arvesse, et erimeede on avaldanud positiivset mõju käibemaksuga seotud kohustuste lihtsustamisele, kuna see on vähendanud väikeettevõtjate ja maksuhaldurite halduskoormust ja nõuete täitmisega seotud kulusid, ning võttes arvesse, et see ei avalda olulist mõju kogu käibemaksutulule, tuleks Ungaril lubada erimeedet kohaldada. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse, et erimeede on avaldanud positiivset mõju käibemaksuga seotud kohustuste lihtsustamisele, kuna see on vähendanud väikeettevõtjate ja maksuhaldurite halduskoormust ja nõuete täitmisega seotud kulusid, ning võttes arvesse, et see ei avalda olulist mõju kogu käibemaksutulule, tuleks Ungaril lubada erimeedet kohaldada.

| (10) | Erimeetme kohaldamine peaks olema ajaliselt piiratud. Ajaline piirang peaks olema piisav, et võimaldada komisjonil hinnata künnise tõhusust ja asjakohasust. Lisaks peavad liikmesriigid direktiivi (EL) 2020/285 artikli 3 lõike 1 kohaselt vastu võtma ja avaldama 31. detsembriks 2024 kõnealuse direktiivi artikli 1 punkti 12 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ning kohaldama neid norme alates 1. jaanuarist 2025. Seega on asjakohane anda Ungarile luba kohaldada erimeedet kuni 31. detsembrini 2024. |
| --- | --- |

(10)

Erimeetme kohaldamine peaks olema ajaliselt piiratud. Ajaline piirang peaks olema piisav, et võimaldada komisjonil hinnata künnise tõhusust ja asjakohasust. Lisaks peavad liikmesriigid direktiivi (EL) 2020/285 artikli 3 lõike 1 kohaselt vastu võtma ja avaldama 31. detsembriks 2024 kõnealuse direktiivi artikli 1 punkti 12 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ning kohaldama neid norme alates 1. jaanuarist 2025. Seega on asjakohane anda Ungarile luba kohaldada erimeedet kuni 31. detsembrini 2024.

| (11) | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2018/1490 (5) tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(11)

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2018/1490 (5) tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artikli 287 punktist 12 antakse Ungarile luba vabastada käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive riigi omavääringus tema ühinemiskuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt ei ületa 71 500 eurot.

Artikkel 2

Rakendusotsus (EL) 2018/1490 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Seda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2024.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Ungarile.

Brüssel, 22. mai 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 18. jaanuari 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/73, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/1490 seoses Ungarile loa andmisega kohaldada täiendavaks ajavahemikuks erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287 (ELT L 12, 19.1.2022, lk 148).

2

(3)  Nõukogu 18. veebruari 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/285, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) väikeettevõtete erikorra osas ning määrust (EL) nr 904/2010 halduskoostöö ja teabevahetuse osas, mille eesmärk on teostada järelevalvet väikeettevõtete erikorra nõuetekohase kohaldamise üle (ELT L 62, 2.3.2020, lk 13).

3

(4)  Nõukogu 30. aprilli 2021. aasta määrus (EL, Euratom) 2021/769, millega muudetakse määrust (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 käibemaksust laekuvate omavahendite kogumise kindla ühtse korra kohta (ELT L 165, 11.5.2021, lk 9).

4

(5)  Nõukogu 2. oktoobri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1490, millega antakse Ungarile luba kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287 (ELT L 252, 8.10.2018, lk 38).

5

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 25.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/28

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS nr 230/22/COL,

15. detsember 2022,

millega muudetakse riigiabi valdkonna sisulisi eeskirju, võttes vastu uued teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi suunised [2023/1026]

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

võttes arvesse EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingut (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping“), eriti selle artiklit 24 ja artikli 5 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3“), eriti selle I osa artikli 1 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt jõustab järelevalveamet EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted.

Järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt annab järelevalveamet välja teateid või suuniseid EMP lepingus käsitletud küsimustes, kui EMP lepingu või järelevalve- ja kohtulepinguga on nii ette nähtud või kui järelevalveamet peab seda vajalikuks.

Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 1 kohaselt vaatab EFTA järelevalveamet pidevalt läbi kõigi EFTA riikide (1) abisüsteeme ja teeb ettepanekuid mis tahes sobilike meetmete kohta, mis on vajalikud järkjärgulise arengu või EMP lepingu toimimise tõttu.

EFTA järelevalveameti teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks (2) antava riigiabi muudetud (3) suunised vastavad Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon“) teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistikule (edaspidi „komisjoni 2014. aasta teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistik“) (4), mida on muudetud 8. juulil 2020
   (5).

19. oktoobril 2022 võttis komisjon vastu teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi läbivaadatud raamistiku (edaspidi „2022. aasta teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistik“) (6).

2022. aasta teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistik on oluline ka Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) jaoks.

Kooskõlas EMP lepingu artiklis 1 sätestatud ühtsuse tagamise eesmärgiga tuleb tagada EMP riigiabi eeskirjade ühetaoline kohaldamine kogu Euroopa Majanduspiirkonnas.

EMP lepingu XV lisa 11. leheküljel oleva peatüki „ÜLDSÄTTED“ II punkti kohaselt peab järelevalveamet pärast Euroopa Komisjoniga konsulteerimist vastu võtma komisjoni õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte,

2022. aasta teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistikuga võidakse viidata teatavatele Euroopa Liidu poliitikavahenditele ja õigusaktidele, mis ei ole EMP lepingusse inkorporeeritud. Et tagada kogu EMPs riigiabi sätete ühetaoline kohaldamine ja võrdsed konkurentsitingimused, kohaldab EFTA järelevalveamet, hinnates abi kokkusobivust EMP lepingu toimimisega, üldiselt samu võrdlusaluseid nagu komisjon.

Olles konsulteerinud Euroopa Komisjoniga,

olles konsulteerinud EFTA riikidega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Riigiabi käsitlevaid sisulisi eeskirju muudetakse, võttes kasutusele uued teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi suunised (edaspidi „teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi suunised“). Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi suunised on 2022. aasta teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistiku kujul lisatud käesolevale otsusele ja moodustavad selle lahutamatu osa.

2.   EFTA järelevalveamet järgib käesolevas teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi suunistes esitatud põhimõtteid ja suuniseid, et hinnata kogu sellise teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava abi kokkusobivust siseturuga, millest talle on teatatud ja mille kohta ta peab tegema otsuse pärast 15. detsembrit 2022. Ebaseaduslikku teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat abi hinnatakse vastavalt abi andmise kuupäeval kehtinud eeskirjadele.

Artikkel 2

EFTA järelevalveamet kohaldab 2022. aasta teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistikku vajaduse korral muu hulgas järgmiste kohandustega:

| a) | viiteid „liikmesriigile/liikmesriikidele“ käsitab järelevalveamet viidetena „EFTA riigile/riikidele“ (7) või vajaduse korral „EMP riigile/riikidele“; |
| --- | --- |

a)

viiteid „liikmesriigile/liikmesriikidele“ käsitab järelevalveamet viidetena „EFTA riigile/riikidele“ (7) või vajaduse korral „EMP riigile/riikidele“;

| b) | kui see on asjakohane, käsitab EFTA järelevalveamet viiteid Euroopa Komisjonile viidetena EFTA järelevalveametile; |
| --- | --- |

b)

kui see on asjakohane, käsitab EFTA järelevalveamet viiteid Euroopa Komisjonile viidetena EFTA järelevalveametile;

| c) | viiteid aluslepingule või ELi toimimise lepingule käsitab EFTA järelevalveamet viidetena EMP lepingule; |
| --- | --- |

c)

viiteid aluslepingule või ELi toimimise lepingule käsitab EFTA järelevalveamet viidetena EMP lepingule;

| d) | viiteid liidu riigiabieeskirjadele käsitab EFTA järelevalveamet viidetena EMP riigiabieeskirjadele; |
| --- | --- |

d)

viiteid liidu riigiabieeskirjadele käsitab EFTA järelevalveamet viidetena EMP riigiabieeskirjadele;

| e) | viiteid ELi toimimise lepingu artiklile 107 või selle osadele käsitab EFTA järelevalveamet viidetena EMP lepingu artiklile 61 ja selle artikli vastavatele osadele; |
| --- | --- |

e)

viiteid ELi toimimise lepingu artiklile 107 või selle osadele käsitab EFTA järelevalveamet viidetena EMP lepingu artiklile 61 ja selle artikli vastavatele osadele;

| f) | viiteid ELi toimimise lepingu artiklile 108 või selle osadele käsitab EFTA järelevalveamet viidetena järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artiklile 1 ja selle artikli vastavatele osadele; |
| --- | --- |

f)

viiteid ELi toimimise lepingu artiklile 108 või selle osadele käsitab EFTA järelevalveamet viidetena järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artiklile 1 ja selle artikli vastavatele osadele;

| g) | viiteid nõukogu määrusele (EL) 2015/1589 (8) käsitab järelevalveamet viidetena järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osale; |
| --- | --- |

g)

viiteid nõukogu määrusele (EL) 2015/1589 (8) käsitab järelevalveamet viidetena järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osale;

| h) | viiteid komisjoni määrusele (EÜ) nr 794/2004 (9) käsitab järelevalveamet viidetena EFTA järelevalveameti otsusele nr 195/04/COL; |
| --- | --- |

h)

viiteid komisjoni määrusele (EÜ) nr 794/2004 (9) käsitab järelevalveamet viidetena EFTA järelevalveameti otsusele nr 195/04/COL;

| i) | sõnu „kokkusobiv/kokkusobimatu siseturuga“ käsitab EFTA järelevalveamet sõnadena „kokkusobiv/kokkusobimatu EMP lepingu toimimisega“; |
| --- | --- |

i)

sõnu „kokkusobiv/kokkusobimatu siseturuga“ käsitab EFTA järelevalveamet sõnadena „kokkusobiv/kokkusobimatu EMP lepingu toimimisega“;

| j) | sõnu „liidus (või väljaspool liitu)“, käsitab EFTA järelevalveamet sõnadena „EMPs (või väljaspool EMPd)“; |
| --- | --- |

j)

sõnu „liidus (või väljaspool liitu)“, käsitab EFTA järelevalveamet sõnadena „EMPs (või väljaspool EMPd)“;

| k) | viiteid liidusisesele kaubandusele käsitab EFTA järelevalveamet viidetena EMP-sisesele kaubandusele; |
| --- | --- |

k)

viiteid liidusisesele kaubandusele käsitab EFTA järelevalveamet viidetena EMP-sisesele kaubandusele;

| l) | kui 2022. aasta teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistikus on sätestatud, et seda kohaldatakse „kõigi majandussektorite“ suhtes, kohaldab järelevalveamet seda „kõigi EMP lepingu kohaldamisalasse kuuluvate majandussektorite või nende osade“ suhtes; |
| --- | --- |

l)

kui 2022. aasta teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistikus on sätestatud, et seda kohaldatakse „kõigi majandussektorite“ suhtes, kohaldab järelevalveamet seda „kõigi EMP lepingu kohaldamisalasse kuuluvate majandussektorite või nende osade“ suhtes;

| m) | viiteid komisjoni teatistele või suunistele käsitab EFTA järelevalveamet viidetena omaenda asjaomastele suunistele. |
| --- | --- |

m)

viiteid komisjoni teatistele või suunistele käsitab EFTA järelevalveamet viidetena omaenda asjaomastele suunistele.

Artikkel 3

1.   2022. aasta teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistiku punkt 156 asendatakse järgmisega:

„Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 1 kohaselt teeb EFTA järelevalveamet ettepaneku, et EFTA riigid muudaksid vajaduse korral oma olemasolevaid teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava abi kavasid, et tagada kõnealuste teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabisuuniste järgimine hiljemalt kuus kuud pärast käesolevate suuniste jõustumist.“

2.   2022. aasta teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistiku punkt 157 asendatakse järgmisega:

„EFTA riike kutsutakse üles väljendama 17. veebruariks 2023 oma selget ja tingimusteta nõusolekut punktis 156 osutatud asjakohaste meetmetega. Vastuse puudumise korral eeldab EFTA järelevalveamet, et asjaomane EFTA riik ei ole kavandatud meetmetega nõus.“

Brüssel, 15. detsember 2022

EFTA järelevalveameti nimel

Arne RØKSUND

eesistuja

vastutav kolleegiumi liige

Stefan BARRIGA

kolleegiumi liige

Árni Páll ÁRNASON

kolleegiumi liige

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS,

kes kirjutab alla õigus-

ja täitevasjade direktorina

---

(1)  Järelevalve- ja kohtulepingu artikli 1 punktis b on sätestatud, et „EFTA riikidena käsitatakse Islandi Vabariiki ja Norra Kuningriiki ning EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingut kohandava protokolli artikli 1 lõikes 2 sätestatud tingimustel Liechtensteini Vürstiriiki“.

1

(2)  EFTA järelevalveameti teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi suunised (ELT L 209, 6.8.2015, lk 17, ja EMP kaasanne nr 44, 6.8.2015, lk 1).

2

(3)  EFTA järelevalveameti 15. juuli 2020. aasta otsus nr 90/20/COL, millega muudetakse 107. korda riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, muutes ja pikendades teatavaid riigiabi suuniseid [2020/1576] (ELT L 359, 29.10.2020, lk 16).

3

(4)  Komisjoni teatis „Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistik“ (ELT C 198, 27.6.2014, lk 1).

4

(5)  Komisjoni teatis, mis käsitleb regionaalabi suuniste (2014–2020), riskifinantseerimisinvesteeringute edendamiseks antavat riigiabi käsitlevate suuniste, keskkonna- ja energiaalase riigiabi suuniste (2014–2020), raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate suuniste, üleeuroopalise tähtsusega projektide elluviimise toetamiseks antava riigiabi kokkusobivust siseturuga analüüsida võimaldavaid kriteeriume käsitleva teatise, komisjoni teatise „Raamistik teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta“ ning dokumendi „Komisjoni teatis liikmesriikidele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes“ pikendamist ja muutmist. 2020/C 224/02 (ELT C 224, 8.7.2020, lk 2).

5

(6)  C(2022) 7388 final, Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

6

Euroopa Liidu Teatajas

(7)  EFTA riigid on Island, Liechtenstein ja Norra.

7

(8)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9);

8

(9)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1);

9

---

LISA

KOMISJONI TEATIS

Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistik

Sissejuhatus

Sissejuhatus

| 1. | Selleks et riigi toetused ei moonutaks ega ähvardaks moonutada konkurentsi siseturul ega mõjutaks liikmesriikidevahelist kaubandust, on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping“) artikli 107 lõikes 1 sätestatud põhimõte, et riigiabi on keelatud. Teatavatel juhtudel võib sellist abi pidada siiski aluslepingu artikli 107 lõike 2 või 3 alusel siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

1.

Selleks et riigi toetused ei moonutaks ega ähvardaks moonutada konkurentsi siseturul ega mõjutaks liikmesriikidevahelist kaubandust, on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping“) artikli 107 lõikes 1 sätestatud põhimõte, et riigiabi on keelatud. Teatavatel juhtudel võib sellist abi pidada siiski aluslepingu artikli 107 lõike 2 või 3 alusel siseturuga kokkusobivaks.

| 2. | Käesolevas raamistikus antakse suuniseid selle põhjal, kuidas komisjon hindab teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni edendava abi kokkusobivust aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt võib abimeedet siseturuga kokkusobivaks pidada, kui on täidetud kaks tingimust, millest üks on positiivne ja teine negatiivne. Positiivse tingimuse kohaselt peab abi soodustama teatava majandustegevuse arengut. Negatiivse tingimuse kohaselt ei tohi abi mõjutada ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

2.

Käesolevas raamistikus antakse suuniseid selle põhjal, kuidas komisjon hindab teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni edendava abi kokkusobivust aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt võib abimeedet siseturuga kokkusobivaks pidada, kui on täidetud kaks tingimust, millest üks on positiivne ja teine negatiivne. Positiivse tingimuse kohaselt peab abi soodustama teatava majandustegevuse arengut. Negatiivse tingimuse kohaselt ei tohi abi mõjutada ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| 3. | Hoolimata üldisest arusaamast, et konkurentsiturud tagavad tavaliselt hindade, toodangu ja ressursikasutuse tõhususe, võib turutõrgete (1) esinemise korral olla vajalik riigi sekkumine, et soodustada või ergutada teatava majandustegevuse arengut, mis abi puudumisel ei areneks või ei areneks sama kiiresti või samadel tingimustel, ja edendada seega arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu. Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni puhul võivad turutõrked tekkida näiteks seetõttu, et turuosalised ei võta tingimata või vähemalt omal algatusel arvesse üldisemat kasulikku mõju Euroopa majandusele, peavad kasuliku majandustulemuse saavutamist liiga riskantseks ning tegelevad seega riigiabi puudumisel teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga ühiskonna seisukohalt liiga vähe. Samuti võivad riigiabi puudumise korral teadus- ja arendus- ning innovatsiooniprojekte kahjustada ebapiisav juurdepääs rahastamisele (tulenevalt ühekülgsest teabest) või ettevõtjate kooskõlastusprobleemid. |
| --- | --- |

3.

Hoolimata üldisest arusaamast, et konkurentsiturud tagavad tavaliselt hindade, toodangu ja ressursikasutuse tõhususe, võib turutõrgete (1

| 4. | Olukorras, kus turg ise tõhusat tulemust ei anna, võib seetõttu olla vajalik riigiabi, et suurendada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni ja soodustada seega teatava majandustegevuse arengut. Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni raamistik kehtib kõikide tehnoloogiate, (2) tegevusalade ja sektorite suhtes, et kord ei kirjutaks ette, millised uurimissuunad viivad toodete, protsesside ja teenuste jaoks uute lahendusteni, ega moonutaks turuosaliste stiimuleid isegi suure riski korral innovaatiliste tehnoloogiliste lahenduste arendamiseks. Lisaks võib teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni raamistiku alusel toetada majanduse tõsistele häiretele järgnevat kestlikku taastumist ning liidu sotsiaalset ja majanduslikku vastupidavust tugevdavaid jõupingutusi. Samuti kaasneb teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni toetava abiga laiem positiivne mõju kui üksnes abisaaja kasu. |
| --- | --- |

4.

Olukorras, kus turg ise tõhusat tulemust ei anna, võib seetõttu olla vajalik riigiabi, et suurendada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni ja soodustada seega teatava majandustegevuse arengut. Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni raamistik kehtib kõikide tehnoloogiate, (2

| 5. | Näiteks võib teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav riigiabi avaldada positiivset mõju, mida on nimetatud sellistes liidu eesmärkides või strateegiates nagu Euroopa roheline kokkulepe, (3) Euroopa digitaalarengu strateegia, (4) digikümnend (5) ja Euroopa andmestrateegia, (6) Euroopa uus tööstusstrateegia (7) ja selle ajakohastus, (8)„Next Generation EU“, (9) Euroopa terviseliit, (10) uus Euroopa teadusruum teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks, (11) uus ringmajanduse tegevuskava (12) või liidu eesmärk saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. Euroopa rohelises kokkuleppes rõhutab komisjon, et „[u]ued tehnoloogiad, säästvad lahendused ja murranguline innovatsioon on Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisel määrava tähtsusega“. |
| --- | --- |

5.

Näiteks võib teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav riigiabi avaldada positiivset mõju, mida on nimetatud sellistes liidu eesmärkides või strateegiates nagu Euroopa roheline kokkulepe, (3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

| 6. | Hiljuti vastu võetud teatises Euroopa teadusruumi kohta on teadust ja innovatsiooni nimetatud Euroopa majanduse taastumise ning rohe- ja digipöörde kiirendamise peamise tõukejõuna. Teatises taotletakse Euroopa teadus- ja innovatsioonisüsteemi tõhususe, tipptaseme ja mõju suurendamist ning toetatakse innovatsiooni. Selleks tegi komisjon ettepaneku, et liikmesriigid kinnitaksid taas eesmärki investeerida teadus- ja arendustegevusse 3 % ELi SKPst (13) ning ajakohastaksid seda eesmärki, et kajastada ELi uusi prioriteete, sealhulgas uut avaliku sektori jõupingutuste eesmärki 1,25 % ELi SKPst, mille liikmesriigid peavad ELiga koordineeritult saavutama 2030. aastaks, et võimendada ja ergutada erasektori investeeringuid. |
| --- | --- |

6.

Hiljuti vastu võetud teatises Euroopa teadusruumi kohta on teadust ja innovatsiooni nimetatud Euroopa majanduse taastumise ning rohe- ja digipöörde kiirendamise peamise tõukejõuna. Teatises taotletakse Euroopa teadus- ja innovatsioonisüsteemi tõhususe, tipptaseme ja mõju suurendamist ning toetatakse innovatsiooni. Selleks tegi komisjon ettepaneku, et liikmesriigid kinnitaksid taas eesmärki investeerida teadus- ja arendustegevusse 3 % ELi SKPst (13

| 7. | Teatiste „Euroopa digituleviku kujundamine“ ja „Euroopa andmestrateegia“ kohaselt on vaja, „et digilahendused aitaksid Euroopal viia digipööre ellu omal viisil, nii et see toimiks inimeste hüvanguks ja austaks meie väärtusi“. |
| --- | --- |

7.

Teatiste „Euroopa digituleviku kujundamine“ ja „Euroopa andmestrateegia“ kohaselt on vaja, „et digilahendused aitaksid Euroopal viia digipööre ellu omal viisil, nii et see toimiks inimeste hüvanguks ja austaks meie väärtusi“.

| 8. | „Euroopa uues tööstusstrateegias“ on märgitud, et Euroopal on vaja teadusuuringuid ja tehnoloogiat ning tugevat ühtset turgu, millega kaotatakse tõkked ja vähendatakse bürokraatiat. Strateegias on tõdetud, et „[i]nvesteeringute suurendamine teadusuuringutesse, innovatsiooni, kasutuselevõttu ja ajakohastatud taristusse aitab arendada uusi tootmisprotsesse ja luua samas uusi töökohti“. |
| --- | --- |

8.

„Euroopa uues tööstusstrateegias“ on märgitud, et Euroopal on vaja teadusuuringuid ja tehnoloogiat ning tugevat ühtset turgu, millega kaotatakse tõkked ja vähendatakse bürokraatiat. Strateegias on tõdetud, et „[i]nvesteeringute suurendamine teadusuuringutesse, innovatsiooni, kasutuselevõttu ja ajakohastatud taristusse aitab arendada uusi tootmisprotsesse ja luua samas uusi töökohti“.

1.   Kohaldamisala ja mõisted

Kohaldamisala ja mõisted

1.1.   Kohaldamisala

Kohaldamisala

| 9. | Käesolevas raamistikus esitatud põhimõtted kehtivad teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi suhtes kõikides aluslepinguga reguleeritud sektorites (14). Raamistik kehtib seega sektorites, mille suhtes kohaldatakse riigiabialaseid liidu erieeskirju, kui kõnealustes erieeskirjades ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

9.

Käesolevas raamistikus esitatud põhimõtted kehtivad teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi suhtes kõikides aluslepinguga reguleeritud sektorites (14

| 10. | Liidu rahalised vahendid, mida keskselt haldavad liidu institutsioonid, asutused, ühisettevõtjad või muud organid ja mis ei ole otseselt ega kaudselt liikmesriikide kontrolli all, (15) ei kujuta endast riigiabi. Juhul kui selliste liidu rahaliste vahenditega koos kasutatakse riigiabi, võetakse teavitamiskünniste ja abi ülemmäära järgimise kindlakstegemiseks arvesse ainult riigiabi ning – käesoleva raamistiku kontekstis – hinnatakse ainult riigiabi kokkusobivust siseturuga. |
| --- | --- |

10.

Liidu rahalised vahendid, mida keskselt haldavad liidu institutsioonid, asutused, ühisettevõtjad või muud organid ja mis ei ole otseselt ega kaudselt liikmesriikide kontrolli all, (15

| 11. | Käesoleva raamistiku kohaldamisalasse ei kuulu abi, mida antakse teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks raskustes olevatele äriühingutele, nagu need on käesoleva raamistiku eesmärgil määratletud „Ühenduse suunistes raskustes olevate ettevõtete päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta“ (16) ning neid muutvates ja asendavates dokumentides. |
| --- | --- |

11.

Käesoleva raamistiku kohaldamisalasse ei kuulu abi, mida antakse teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks raskustes olevatele äriühingutele, nagu need on käesoleva raamistiku eesmärgil määratletud „Ühenduse suunistes raskustes olevate ettevõtete päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta“ (16

| 12. | Kui komisjon hindab teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antud abi, mille saajale on komisjoni eelneva otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks, esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks, võtab komisjon arvesse tagasimaksmata abisummat (17). |
| --- | --- |

12.

Kui komisjon hindab teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antud abi, mille saajale on komisjoni eelneva otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks, esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks, võtab komisjon arvesse tagasimaksmata abisummat (17

1.2.   Raamistikuga hõlmatud abimeetmed

Raamistikuga hõlmatud abimeetmed

| 13. | Komisjon on kindlaks määranud rea teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni toetavaid meetmeid, mille puhul riigiabi võib teatavatel tingimustel olla siseturuga kokkusobiv:






  a) | teadus- ja arendusprojektidele antav abi, kui teadusprojekti abisaav osa kuulub alus- või rakenduslike uuringute kategooriasse, millest viimane võib jaguneda rakendusuuringuteks ja tootearenduseks (18). Selline abi on peamiselt suunatud positiivse välismõjuga (teadmiste levik) seotud turutõrke kõrvaldamisele, kuid võib olla ette nähtud ka puudulikust ja ühekülgsest teabest või (peamiselt koostööprojektide puhul) tegevuse vähesest kooskõlastamisest tingitud turutõrke kõrvaldamiseks; |
| --- | --- | --- |

13.

Komisjon on kindlaks määranud rea teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni toetavaid meetmeid, mille puhul riigiabi võib teatavatel tingimustel olla siseturuga kokkusobiv:

a)

teadus- ja arendusprojektidele antav abi, kui teadusprojekti abisaav osa kuulub alus- või rakenduslike uuringute kategooriasse, millest viimane võib jaguneda rakendusuuringuteks ja tootearenduseks (18). Selline abi on peamiselt suunatud positiivse välismõjuga (teadmiste levik) seotud turutõrke kõrvaldamisele, kuid võib olla ette nähtud ka puudulikust ja ühekülgsest teabest või (peamiselt koostööprojektide puhul) tegevuse vähesest kooskõlastamisest tingitud turutõrke kõrvaldamiseks;

teadus- ja arendusprojektidele antav abi

18

| b) | teadus- ja arendusprojektidega seotud teostatavusuuringuteks antav abi, mis aitab kõrvaldada eelkõige puudulikust ja ühekülgsest teabest tingitud turutõrget; |
| --- | --- |

b)

teadus- ja arendusprojektidega seotud teostatavusuuringuteks antav abi, mis aitab kõrvaldada eelkõige puudulikust ja ühekülgsest teabest tingitud turutõrget;

teostatavusuuringuteks antav abi

| c) | teadustaristu rajamiseks või ajakohastamiseks antav abi, mis on suunatud peamiselt kooskõlastamisprobleemidest, aga ka puudulikust ja ühekülgsest teabest tuleneva turutõrke kõrvaldamisele. Kvaliteetne teadustaristu on murranguliseks teadustegevuseks üha vajalikum, sest tõmbab ligi võimekaid inimesi kogu maailmast ning on ülioluline näiteks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ja progressi võimaldava tehnoloogia (19) jaoks. Selleks et soetada tipptasemel teadusrajatisi ja -seadmeid, mida kasutavad peamiselt teadlased varase etapi uurimistegevuses, on vajalikud suured alginvesteeringud, mistõttu on turult sageli võimatu vajalikku rahastust leida; |
| --- | --- |

c)

teadustaristu rajamiseks või ajakohastamiseks antav abi, mis on suunatud peamiselt kooskõlastamisprobleemidest, aga ka puudulikust ja ühekülgsest teabest tuleneva turutõrke kõrvaldamisele. Kvaliteetne teadustaristu on murranguliseks teadustegevuseks üha vajalikum, sest tõmbab ligi võimekaid inimesi kogu maailmast ning on ülioluline näiteks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ja progressi võimaldava tehnoloogia (19) jaoks. Selleks et soetada tipptasemel teadusrajatisi ja -seadmeid, mida kasutavad peamiselt teadlased varase etapi uurimistegevuses, on vajalikud suured alginvesteeringud, mistõttu on turult sageli võimatu vajalikku rahastust leida;

teadustaristu rajamiseks või ajakohastamiseks antav abi

19

| d) | katsetamistaristu rajamiseks või ajakohastamiseks antav abi, mis on suunatud peamiselt puudulikust ja ühekülgsest teabest või kooskõlastamatusest tuleneva turutõrke kõrvaldamisele. Tipptasemel katsetamistaristu rajamise või ajakohastamisega kaasneb suur alginvesteeringu kulu, mis koos ebakindla kliendibaasiga võib raskendada juurdepääsu rahastamisele. Avaliku sektori rahastatud katsetamistaristu tuleb läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil ning turutingimustel paljudele kasutajatele kättesaadavaks teha. Et kasutajate juurdepääsu katsetamistaristule hõlbustada, võib vastavalt käesoleva raamistiku või komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 (20) muudele sätetele või vähese tähtsusega abi määrusele (komisjoni määrus (EL) nr 1407/2013 (21)) nende kasutustasu vähendada; |
| --- | --- |

d)

katsetamistaristu rajamiseks või ajakohastamiseks antav abi, mis on suunatud peamiselt puudulikust ja ühekülgsest teabest või kooskõlastamatusest tuleneva turutõrke kõrvaldamisele. Tipptasemel katsetamistaristu rajamise või ajakohastamisega kaasneb suur alginvesteeringu kulu, mis koos ebakindla kliendibaasiga võib raskendada juurdepääsu rahastamisele. Avaliku sektori rahastatud katsetamistaristu tuleb läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil ning turutingimustel paljudele kasutajatele kättesaadavaks teha. Et kasutajate juurdepääsu katsetamistaristule hõlbustada, võib vastavalt käesoleva raamistiku või komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 (20) muudele sätetele või vähese tähtsusega abi määrusele (komisjoni määrus (EL) nr 1407/2013 (21)) nende kasutustasu vähendada;

katsetamistaristu rajamiseks või ajakohastamiseks antav abi

20

21

| e) | innovatsiooniks antav abi, mis on peamiselt suunatud positiivse välismõju (teadmiste levik), kooskõlastamisprobleemide ja vähemal määral ühekülgse teabega seotud turutõrgete kõrvaldamisele. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (edaspidi „VKEd“) puhul võib sellist innovatsiooniabi anda patentide ja muu immateriaalse vara omandamiseks, valideerimiseks ja kaitsmiseks, kõrge kvalifikatsiooniga töötajate lähetamiseks ning innovatsiooni nõustamisteenuste ja innovatsiooni toetavate teenuste saamiseks näiteks teadusorganisatsioonidelt ja teadmisi levitavatelt organisatsioonidelt, teadus- ja katsetamistaristutelt või innovatsiooniklastritelt. |
| --- | --- |

e)

innovatsiooniks antav abi, mis on peamiselt suunatud positiivse välismõju (teadmiste levik), kooskõlastamisprobleemide ja vähemal määral ühekülgse teabega seotud turutõrgete kõrvaldamisele. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (edaspidi „VKEd“) puhul võib sellist innovatsiooniabi anda patentide ja muu immateriaalse vara omandamiseks, valideerimiseks ja kaitsmiseks, kõrge kvalifikatsiooniga töötajate lähetamiseks ning innovatsiooni nõustamisteenuste ja innovatsiooni toetavate teenuste saamiseks näiteks teadusorganisatsioonidelt ja teadmisi levitavatelt organisatsioonidelt, teadus- ja katsetamistaristutelt või innovatsiooniklastritelt.

innovatsiooniks antav abi

| f) | protsessi- või organisatsiooniinnovatsiooniks antav abi, mis on peamiselt suunatud positiivse välismõju (teadmiste levik), kooskõlastamisprobleemide ja vähemal määral ühekülgse teabega seotud turutõrgete kõrvaldamisele. Sellist abi saab anda peamiselt VKEdele. Suurettevõtjatele antav abi on kokkusobiv üksnes juhul, kui nad teevad toetatud tegevusalal tegelikku koostööd vähemalt ühe VKEga. |
| --- | --- |

f)

protsessi- või organisatsiooniinnovatsiooniks antav abi, mis on peamiselt suunatud positiivse välismõju (teadmiste levik), kooskõlastamisprobleemide ja vähemal määral ühekülgse teabega seotud turutõrgete kõrvaldamisele. Sellist abi saab anda peamiselt VKEdele. Suurettevõtjatele antav abi on kokkusobiv üksnes juhul, kui nad teevad toetatud tegevusalal tegelikku koostööd vähemalt ühe VKEga.

protsessi- või organisatsiooniinnovatsiooniks antav abi

| g) | innovatsiooniklastritele antav abi, mille eesmärk on kõrvaldada turutõrked, mis on seotud klastrite arengut takistavate kooskõlastamisprobleemidega, mis piiravad klastrisisest ja klastritevahelist koostoimimist ja teadmistevahetust. Riigiabi peaks aitama neid probleeme lahendada, toetades esiteks investeeringuid innovatsiooniklastrite ühistesse avatud taristutesse ning teiseks toetades klastrite tegevust, et edendada koostööd, võrgustike loomist ja õppimist. Liikmesriik peab klastritele antavat tegevusabi nõuetekohaselt põhjendama, eriti kui seda antakse kauem kui kümme aastat. Innovatsiooniklastrite rajatiste kasutamise ja nende tegevuses osalemise tasud peavad vastama turuhinnale või kuludele (koos mõistliku marginaaliga). Selleks et hõlbustada juurdepääsu innovatsiooniklastri rajatistele või selle tegevuses osalemisele, võib juurdepääsu pakkuda soodushinnaga vastavalt käesoleva raamistiku või määruse (EL) nr 651/2014 muudele sätetele või vähese tähtsusega abi määruse eeskirjadele, nii nagu need on kohaldatavad innovatsiooniklastri teenuste kasutajate suhtes. |
| --- | --- |

g)

innovatsiooniklastritele antav abi, mille eesmärk on kõrvaldada turutõrked, mis on seotud klastrite arengut takistavate kooskõlastamisprobleemidega, mis piiravad klastrisisest ja klastritevahelist koostoimimist ja teadmistevahetust. Riigiabi peaks aitama neid probleeme lahendada, toetades esiteks investeeringuid innovatsiooniklastrite ühistesse avatud taristutesse ning teiseks toetades klastrite tegevust, et edendada koostööd, võrgustike loomist ja õppimist. Liikmesriik peab klastritele antavat tegevusabi nõuetekohaselt põhjendama, eriti kui seda antakse kauem kui kümme aastat. Innovatsiooniklastrite rajatiste kasutamise ja nende tegevuses osalemise tasud peavad vastama turuhinnale või kuludele (koos mõistliku marginaaliga). Selleks et hõlbustada juurdepääsu innovatsiooniklastri rajatistele või selle tegevuses osalemisele, võib juurdepääsu pakkuda soodushinnaga vastavalt käesoleva raamistiku või määruse (EL) nr 651/2014 muudele sätetele või vähese tähtsusega abi määruse eeskirjadele, nii nagu need on kohaldatavad innovatsiooniklastri teenuste kasutajate suhtes.

innovatsiooniklastritele antav abi

| 14. | Liikmesriigid peavad teatama teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavast abist vastavalt asutamislepingu artikli 108 lõikele 3, välja arvatud meetmed, mis vastavad tingimustele, mis on sätestatud grupierandi määruses, mille komisjon on vastu võtnud nõukogu määruse (EL) 2015/1588 (22) artikli 1 alusel. |
| --- | --- |

14.

Liikmesriigid peavad teatama teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavast abist vastavalt asutamislepingu artikli 108 lõikele 3, välja arvatud meetmed, mis vastavad tingimustele, mis on sätestatud grupierandi määruses, mille komisjon on vastu võtnud nõukogu määruse (EL) 2015/1588 (22

| 15. | Käesolevas raamistikus on sätestatud kokkusobivuskriteeriumid teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni abikavade ja üksikabi puhul, millest tuleb teatada ja mida tuleb hinnata vastavalt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktile c (23). |
| --- | --- |

15.

Käesolevas raamistikus on sätestatud kokkusobivuskriteeriumid teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni abikavade ja üksikabi puhul, millest tuleb teatada ja mida tuleb hinnata vastavalt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktile c (23

1.3.   Mõisted

Mõisted

| 16. | Käesolevas raamistikus kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „sihtotstarbeline üksikabi“
  – abi, mida ei anta abikava alusel; |
| --- | --- | --- |

16.

Käesolevas raamistikus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„sihtotstarbeline üksikabi“
  – abi, mida ei anta abikava alusel;

„sihtotstarbeline üksikabi“

| b) | „abi“
  – meede, mis vastab aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

b)

„abi“
  – meede, mis vastab aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele;

„abi“

| c) | „abi osakaal“
  – abi kogusumma, mis on väljendatud protsendina rahastamiskõlblikest kuludest enne maksude ja muude tasude mahaarvamist. Juhul kui abi antakse muus vormis kui toetusena, on abi suuruseks abi toetusekvivalent. Mitmes osas makstava abi väärtus diskonteeritakse selle väärtuseni abi andmise kuupäeval. Selleks kasutatakse intressimäärana abi andmise kuupäeval kohaldatavat diskontomäära (24). Abi osakaal arvutatakse ühe abisaaja kohta; |
| --- | --- |

c)

„abi osakaal“
  – abi kogusumma, mis on väljendatud protsendina rahastamiskõlblikest kuludest enne maksude ja muude tasude mahaarvamist. Juhul kui abi antakse muus vormis kui toetusena, on abi suuruseks abi toetusekvivalent. Mitmes osas makstava abi väärtus diskonteeritakse selle väärtuseni abi andmise kuupäeval. Selleks kasutatakse intressimäärana abi andmise kuupäeval kohaldatavat diskontomäära (24). Abi osakaal arvutatakse ühe abisaaja kohta;

abi osakaal“

24

| d) | „abikava“
  – mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse edasisi rakendusmeetmeid nõudmata anda üksikabi kõnealuses õigusaktis üldiselt ja abstraktselt määratletud ettevõtjatele, ja mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse anda konkreetse projektiga mitteseotud abi ühele või mitmele ettevõtjale; |
| --- | --- |

d)

„abikava“
  – mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse edasisi rakendusmeetmeid nõudmata anda üksikabi kõnealuses õigusaktis üldiselt ja abstraktselt määratletud ettevõtjatele, ja mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse anda konkreetse projektiga mitteseotud abi ühele või mitmele ettevõtjale;

„abikava“

| e) | „rakenduslikud uuringud“
  – rakendusuuring, tootearendus või nende kombinatsioon; |
| --- | --- |

e)

„rakenduslikud uuringud“
  – rakendusuuring, tootearendus või nende kombinatsioon;

„rakenduslikud uuringud“

| f) | „turutingimused“
  – pooltevahelise tehingu tingimused ei erine nendest, mis määrataks kindlaks sõltumatute ettevõtjate vahel, ja puudub salajane kokkulepe. Iga tehingut, mis toimub avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva korra kohaselt, loetakse vastavaks turutingimuste põhimõttele; |
| --- | --- |

f)

„turutingimused“
  – pooltevahelise tehingu tingimused ei erine nendest, mis määrataks kindlaks sõltumatute ettevõtjate vahel, ja puudub salajane kokkulepe. Iga tehingut, mis toimub avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva korra kohaselt, loetakse vastavaks turutingimuste põhimõttele;

„turutingimused“

| g) | „abi andmise kuupäev“
  – kuupäev, mil abisaajal tekib vastavalt liikmesriigis kohaldatavatele õigusaktidele seaduslik õigus abi saada; |
| --- | --- |

g)

„abi andmise kuupäev“
  – kuupäev, mil abisaajal tekib vastavalt liikmesriigis kohaldatavatele õigusaktidele seaduslik õigus abi saada;

„abi andmise kuupäev“

| h) | „tõhus koostöö“
  – vähemalt kahe sõltumatu poole koostöö, mille eesmärk on vahetada teadmisi või tehnoloogiat või saavutada ühine eesmärk ning mis põhineb tööjaotusel, kusjuures pooled määratlevad ühiselt koostööprojekti ulatuse, aitavad kaasa projekti rakendamisele ning jagavad projektiga seotud riske ja tulemit. Üks pool või mitu poolt võivad kanda kõik projekti kulud ja sellega vähendada teiste poolte jaoks projekti finantsriske. Lepingulisi teadusuuringuid ja teadusteenuseid ei käsitata koostööna; |
| --- | --- |

h)

„tõhus koostöö“
  – vähemalt kahe sõltumatu poole koostöö, mille eesmärk on vahetada teadmisi või tehnoloogiat või saavutada ühine eesmärk ning mis põhineb tööjaotusel, kusjuures pooled määratlevad ühiselt koostööprojekti ulatuse, aitavad kaasa projekti rakendamisele ning jagavad projektiga seotud riske ja tulemit. Üks pool või mitu poolt võivad kanda kõik projekti kulud ja sellega vähendada teiste poolte jaoks projekti finantsriske. Lepingulisi teadusuuringuid ja teadusteenuseid ei käsitata koostööna;

„tõhus koostöö“

| i) | „hindamiskava“
  – ühte või mitut abikava hõlmav dokument, mis sisaldab vähemalt järgmisi aspekte: hinnatavad eesmärgid, hindamisküsimused, tulemusnäitajad, kavandatav hindamismeetod, andmete kogumise nõuded, hindamise kavandatav aeg, sealhulgas hindamise vahe- ja lõpparuande esitamise kuupäev, sõltumatu hindamisasutuse või selle väljavalimise kriteeriumide kirjeldus ning hinnangu avalikustamise viis; |
| --- | --- |

i)

„hindamiskava“
  – ühte või mitut abikava hõlmav dokument, mis sisaldab vähemalt järgmisi aspekte: hinnatavad eesmärgid, hindamisküsimused, tulemusnäitajad, kavandatav hindamismeetod, andmete kogumise nõuded, hindamise kavandatav aeg, sealhulgas hindamise vahe- ja lõpparuande esitamise kuupäev, sõltumatu hindamisasutuse või selle väljavalimise kriteeriumide kirjeldus ning hinnangu avalikustamise viis;

„hindamiskava“

| j) | „ainuõiguslik väljatöötamine“
  – selline teadus- ja arendusteenuste avalik hange, millest tuleneb kasu üksnes avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijale ning mida hankija võib kasutada oma tegevuses tingimusel, et ta nende eest täies ulatuses maksab; |
| --- | --- |

j)

„ainuõiguslik väljatöötamine“
  – selline teadus- ja arendusteenuste avalik hange, millest tuleneb kasu üksnes avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijale ning mida hankija võib kasutada oma tegevuses tingimusel, et ta nende eest täies ulatuses maksab;

„ainuõiguslik väljatöötamine“

| k) | „tootearendus“
  – olemasolevate teaduslike, tehniliste, ärialaste ja muude asjakohaste teadmiste ja oskuste hankimine, kombineerimine, kujundamine ja kasutamine selleks, et töötada välja uusi või paremaid tooteid, protsesse või teenuseid, sealhulgas digitaalseid tooteid, protsesse või teenuseid, mis tahes valdkonnas, tehnoloogiaharus, tööstusharus või sektoris (sealhulgas digitaaltööstus ja -tehnoloogia, nagu superarvutid, kvanttehnoloogia, plokiahela tehnoloogia, tehisintellekt, küberturvalisus, suurandmed ja pilve- või servatehnoloogia). See võib näiteks hõlmata ka tegevust, mis on suunatud uute toodete, protsesside või teenuste idee väljatöötamisele ning nende kavandamisele ja dokumenteerimisele. Tootearendus võib olla uute või täiustatud toodete, protsesside või teenuste prototüüpide loomine, tutvustamine, katseprojektide tegemine, katsetamine ja valideerimine tegelikele töötingimustele vastavas keskkonnas, kui põhieesmärk on olulises osas mittevalmis toodet, protsessi või teenust tehniliselt täiustada. See võib hõlmata kaubanduslikul eesmärgil kasutatavate prototüüpide ja katseprojektide arendamist, kui prototüüp on tingimata kaubanduslik lõpptoode ja kui selle tootmine üksnes tutvustamise ja valideerimise eesmärgil on liiga kallis. Tootearendus ei hõlma olemasolevate toodete, tooteliinide, tootmisprotsesside, teenuste ja muude toimingute rutiinset või perioodilist muutmist, isegi kui sellised muudatused tähendavad täiustamist; |
| --- | --- |

k)

„tootearendus“
  – olemasolevate teaduslike, tehniliste, ärialaste ja muude asjakohaste teadmiste ja oskuste hankimine, kombineerimine, kujundamine ja kasutamine selleks, et töötada välja uusi või paremaid tooteid, protsesse või teenuseid, sealhulgas digitaalseid tooteid, protsesse või teenuseid, mis tahes valdkonnas, tehnoloogiaharus, tööstusharus või sektoris (sealhulgas digitaaltööstus ja -tehnoloogia, nagu superarvutid, kvanttehnoloogia, plokiahela tehnoloogia, tehisintellekt, küberturvalisus, suurandmed ja pilve- või servatehnoloogia). See võib näiteks hõlmata ka tegevust, mis on suunatud uute toodete, protsesside või teenuste idee väljatöötamisele ning nende kavandamisele ja dokumenteerimisele. Tootearendus võib olla uute või täiustatud toodete, protsesside või teenuste prototüüpide loomine, tutvustamine, katseprojektide tegemine, katsetamine ja valideerimine tegelikele töötingimustele vastavas keskkonnas, kui põhieesmärk on olulises osas mittevalmis toodet, protsessi või teenust tehniliselt täiustada. See võib hõlmata kaubanduslikul eesmärgil kasutatavate prototüüpide ja katseprojektide arendamist, kui prototüüp on tingimata kaubanduslik lõpptoode ja kui selle tootmine üksnes tutvustamise ja valideerimise eesmärgil on liiga kallis. Tootearendus ei hõlma olemasolevate toodete, tooteliinide, tootmisprotsesside, teenuste ja muude toimingute rutiinset või perioodilist muutmist, isegi kui sellised muudatused tähendavad täiustamist;

„tootearendus“

| l) | „teostatavusuuring“
  – projekti potentsiaali hindamine ja analüüsimine, mille eesmärk on toetada otsustusprotsessi ning mille käigus tehakse objektiivselt ja mõistlikult kindlaks projekti tugevad ja nõrgad küljed, võimalused ja ohud ning projekti rakendamiseks vajalikud vahendid ja projekti eduväljavaated; |
| --- | --- |

l)

„teostatavusuuring“
  – projekti potentsiaali hindamine ja analüüsimine, mille eesmärk on toetada otsustusprotsessi ning mille käigus tehakse objektiivselt ja mõistlikult kindlaks projekti tugevad ja nõrgad küljed, võimalused ja ohud ning projekti rakendamiseks vajalikud vahendid ja projekti eduväljavaated;

„teostatavusuuring“

| m) | „õiguste täielik üleandmine“
  – teadusasutus, teadustaristu või avaliku sektori hankija saab intellektuaalomandi õigustest kogu majandusliku tulu tänu nende piiramatu kasutamise õiguse, eelkõige omandi- ja litsentsimisõiguse säilitamisele. See võib hõlmata ka olukorda, kus teadusasutus või -taristu (või vastavalt avaliku sektori hankija) otsustab sõlmida nende õiguste suhtes edasisi lepinguid, sealhulgas anda nende litsentsi koostööpartnerile (või vastavalt ettevõtjatele); |
| --- | --- |

m)

„õiguste täielik üleandmine“
  – teadusasutus, teadustaristu või avaliku sektori hankija saab intellektuaalomandi õigustest kogu majandusliku tulu tänu nende piiramatu kasutamise õiguse, eelkõige omandi- ja litsentsimisõiguse säilitamisele. See võib hõlmata ka olukorda, kus teadusasutus või -taristu (või vastavalt avaliku sektori hankija) otsustab sõlmida nende õiguste suhtes edasisi lepinguid, sealhulgas anda nende litsentsi koostööpartnerile (või vastavalt ettevõtjatele);

„õiguste täielik üleandmine“

| n) | „alusuuring“
  – eksperimentaalne või teoreetiline töö, mida tehakse peamiselt selleks, et omandada uusi teadmisi nähtuste ja vaadeldavate faktide põhialuste kohta, ning millel puudub otsene kaubandusliku rakenduse eesmärk; |
| --- | --- |

n)

„alusuuring“
  – eksperimentaalne või teoreetiline töö, mida tehakse peamiselt selleks, et omandada uusi teadmisi nähtuste ja vaadeldavate faktide põhialuste kohta, ning millel puudub otsene kaubandusliku rakenduse eesmärk;

„alusuuring“

| o) | „brutotoetusekvivalent“
  – abi summa, kui see oleks antud toetusena, enne maksude või muude tasude mahaarvamist; |
| --- | --- |

o)

„brutotoetusekvivalent“
  – abi summa, kui see oleks antud toetusena, enne maksude või muude tasude mahaarvamist;

„brutotoetusekvivalent“

| p) | „kõrge kvalifikatsiooniga töötajad“
  – töötajad, kellel on kolmanda taseme haridust tõendav kraad ja vähemalt viieaastane töökogemus asjaomases valdkonnas (see võib hõlmata ka doktoriõpet); |
| --- | --- |

p)

„kõrge kvalifikatsiooniga töötajad“
  – töötajad, kellel on kolmanda taseme haridust tõendav kraad ja vähemalt viieaastane töökogemus asjaomases valdkonnas (see võib hõlmata ka doktoriõpet);

„kõrge kvalifikatsiooniga töötajad“

| q) | „üksikabi“
  – abi, mida ei ole antud abikava alusel, ja abikava alusel antav abi, millest tuleb teavitada; |
| --- | --- |

q)

„üksikabi“
  – abi, mida ei ole antud abikava alusel, ja abikava alusel antav abi, millest tuleb teavitada;

„üksikabi“

| r) | „rakendusuuring“
  – kavandatud teadustegevus või oluline uuring uute teadmiste ja oskuste hankimiseks, et töötada välja uusi tooteid, protsesse või teenuseid või märkimisväärselt täiustada olemasolevaid tooteid, protsesse või teenuseid, sealhulgas digitaalseid tooteid, protsesse või teenuseid, mis tahes valdkonnas, tehnoloogiaharus, tööstusharus või sektoris (sealhulgas digitaaltööstus ja -tehnoloogia, nagu superarvutid, kvanttehnoloogia, plokiahela tehnoloogia, tehisintellekt, küberturvalisus, suurandmed ja pilve- või servatehnoloogia). Rakendusuuring hõlmab keerukate süsteemide koostisosade loomist ning võib sisaldada prototüüpide loomist laborikeskkonnas või keskkonnas, millel on simuleeritud liidesed olemasolevate süsteemidega, ning katsetootmisliini ehitamist, kui see on rakendusuuringu ja eriti geneerilise tehnoloogia valideerimise jaoks vajalik; |
| --- | --- |

r)

„rakendusuuring“
  – kavandatud teadustegevus või oluline uuring uute teadmiste ja oskuste hankimiseks, et töötada välja uusi tooteid, protsesse või teenuseid või märkimisväärselt täiustada olemasolevaid tooteid, protsesse või teenuseid, sealhulgas digitaalseid tooteid, protsesse või teenuseid, mis tahes valdkonnas, tehnoloogiaharus, tööstusharus või sektoris (sealhulgas digitaaltööstus ja -tehnoloogia, nagu superarvutid, kvanttehnoloogia, plokiahela tehnoloogia, tehisintellekt, küberturvalisus, suurandmed ja pilve- või servatehnoloogia). Rakendusuuring hõlmab keerukate süsteemide koostisosade loomist ning võib sisaldada prototüüpide loomist laborikeskkonnas või keskkonnas, millel on simuleeritud liidesed olemasolevate süsteemidega, ning katsetootmisliini ehitamist, kui see on rakendusuuringu ja eriti geneerilise tehnoloogia valideerimise jaoks vajalik;

„rakendusuuring“

| s) | „innovatsiooni nõustamisteenused“
  – konsultatsioonid, abi või koolitus järgmistes valdkondades: teadmussiire, immateriaalse vara omandamine, kaitse või kasutamine, standardite ja neid sisaldavate õigusaktide kasutamine ning uuenduslike tehnoloogiate ja -lahenduste (sealhulgas digitehnoloogiate ja -lahenduste) kasutuselevõtt või kasutamine; |
| --- | --- |

s)

„innovatsiooni nõustamisteenused“
  – konsultatsioonid, abi või koolitus järgmistes valdkondades: teadmussiire, immateriaalse vara omandamine, kaitse või kasutamine, standardite ja neid sisaldavate õigusaktide kasutamine ning uuenduslike tehnoloogiate ja -lahenduste (sealhulgas digitehnoloogiate ja -lahenduste) kasutuselevõtt või kasutamine;

„innovatsiooni nõustamisteenused“

| t) | „innovatsiooniklaster“
  – struktuur või organiseeritud rühm, mis koosneb sõltumatutest pooltest (nagu innovaatilised idufirmad, väikesed, keskmise suurusega ja suurettevõtjad, teadusorganisatsioonid ja teadmisi levitavad organisatsioonid, teadustaristud, katsetamistaristud, digitaalse innovatsiooni keskused, mittetulundusühingud ning muud nendega seotud ettevõtjad) ja mille eesmärk on soodustada innovatsiooni ja uusi, näiteks digitaalsetel vahenditel põhinevaid koostööviise taristu jagamise ja/või jagamise edendamise, teadmiste ja kogemuste vahetamise ning klastri ettevõtjate ja muude organisatsioonide vahelise teadmussiirde, võrgustumise, teabe levitamise ja koostöö tõhusa toetamise kaudu (25); |
| --- | --- |

t)

„innovatsiooniklaster“
  – struktuur või organiseeritud rühm, mis koosneb sõltumatutest pooltest (nagu innovaatilised idufirmad, väikesed, keskmise suurusega ja suurettevõtjad, teadusorganisatsioonid ja teadmisi levitavad organisatsioonid, teadustaristud, katsetamistaristud, digitaalse innovatsiooni keskused, mittetulundusühingud ning muud nendega seotud ettevõtjad) ja mille eesmärk on soodustada innovatsiooni ja uusi, näiteks digitaalsetel vahenditel põhinevaid koostööviise taristu jagamise ja/või jagamise edendamise, teadmiste ja kogemuste vahetamise ning klastri ettevõtjate ja muude organisatsioonide vahelise teadmussiirde, võrgustumise, teabe levitamise ja koostöö tõhusa toetamise kaudu (25);

„innovatsiooniklaster“

25

| u) | „innovatsiooni toetavad teenused“
  – tööruumide, andmepankade, pilve- ja andmesalvestusteenuste, raamatukogude, turu-uuringute, laborite, kvaliteedimärgistuse, katsetamise ja sertifitseerimise või muude seotud teenuste, sealhulgas teadusorganisatsioonide ja teadmisi levitavate organisatsioonide, teadustaristute, katsetamistaristute või innovatsiooniklastrite osutatavate teenuste pakkumine selleks, et saaks töötada välja tõhusamaid või tehnoloogiliselt täiustatumaid tooteid, protsesse või teenuseid, sealhulgas rakendada innovaatilisi tehnoloogiaid ja lahendusi (kaasa arvatud digitehnoloogiad ja -lahendused); |
| --- | --- |

u)

„innovatsiooni toetavad teenused“
  – tööruumide, andmepankade, pilve- ja andmesalvestusteenuste, raamatukogude, turu-uuringute, laborite, kvaliteedimärgistuse, katsetamise ja sertifitseerimise või muude seotud teenuste, sealhulgas teadusorganisatsioonide ja teadmisi levitavate organisatsioonide, teadustaristute, katsetamistaristute või innovatsiooniklastrite osutatavate teenuste pakkumine selleks, et saaks töötada välja tõhusamaid või tehnoloogiliselt täiustatumaid tooteid, protsesse või teenuseid, sealhulgas rakendada innovaatilisi tehnoloogiaid ja lahendusi (kaasa arvatud digitehnoloogiad ja -lahendused);

„innovatsiooni toetavad teenused“

| v) | „immateriaalne vara“
  – vara, millel ei ole füüsilist või finantskuju, näiteks patendid, litsentsid, oskusteave või muu intellektuaalomand; |
| --- | --- |

v)

„immateriaalne vara“
  – vara, millel ei ole füüsilist või finantskuju, näiteks patendid, litsentsid, oskusteave või muu intellektuaalomand;

„immateriaalne vara“

| w) | „teadmussiire“
  – protsess, mille eesmärk on omandada, koguda ja jagada väljendatud ja vaikivat teadmist, sealhulgas oskusi ja pädevust, nii majandusliku kui ka mittemajandusliku tegevuse käigus, näiteks teaduskoostöö, nõustamine, litsentsimine, võrsefirmade loomine, avaldamine ning teadlaste ja nimetatud tegevustega seotud muude töötajate liikuvus. Lisaks teaduslikele ja tehnoloogilistele teadmistele hõlmab see ka muud liiki teadmisi, näiteks teadmisi standardite ja standardeid sisaldavate õigusaktide kasutamise kohta ning tegelike töötingimuste ja organisatsiooniinnovatsiooni meetodite kohta, samuti immateriaalse vara kindlakstegemise, omandamise, kaitsmise ja kasutamisega seotud teadmiste haldamist; |
| --- | --- |

w)

„teadmussiire“
  – protsess, mille eesmärk on omandada, koguda ja jagada väljendatud ja vaikivat teadmist, sealhulgas oskusi ja pädevust, nii majandusliku kui ka mittemajandusliku tegevuse käigus, näiteks teaduskoostöö, nõustamine, litsentsimine, võrsefirmade loomine, avaldamine ning teadlaste ja nimetatud tegevustega seotud muude töötajate liikuvus. Lisaks teaduslikele ja tehnoloogilistele teadmistele hõlmab see ka muud liiki teadmisi, näiteks teadmisi standardite ja standardeid sisaldavate õigusaktide kasutamise kohta ning tegelike töötingimuste ja organisatsiooniinnovatsiooni meetodite kohta, samuti immateriaalse vara kindlakstegemise, omandamise, kaitsmise ja kasutamisega seotud teadmiste haldamist;

„teadmussiire“

| x) | „suurettevõtja“
  – ettevõtja, kes ei vasta väikese või keskmise suurusega ettevõtja määratlusele; |
| --- | --- |

x)

„suurettevõtja“
  – ettevõtja, kes ei vasta väikese või keskmise suurusega ettevõtja määratlusele;

„suurettevõtja“

| y) | „täiendav netokulu“
  – erinevus abi saava projekti või tegevuse oodatava nüüdispuhasväärtuse ja majanduslikult mõtteka alternatiivse investeeringu vahel, mille abisaaja oleks teinud ilma abita; |
| --- | --- |

y)

„täiendav netokulu“
  – erinevus abi saava projekti või tegevuse oodatava nüüdispuhasväärtuse ja majanduslikult mõtteka alternatiivse investeeringu vahel, mille abisaaja oleks teinud ilma abita;

„täiendav netokulu“

| z) | „organisatsiooniinnovatsioon“
   (26) – uue organisatsioonilise meetodi rakendamine ettevõtja tasandil (kontserni tasandil asjaomases tööstusharus EMPs), töökorralduses või välissuhetes, sealhulgas näiteks uue või innovaatilise digitehnoloogia kasutamise näol. See mõiste ei hõlma muudatusi, mis põhinevad ettevõtja juba kasutatavatel organisatsioonilistel meetoditel, juhtimisstrateegia muudatusi, ettevõtjate liitumisi ja omandamisi, protsessi kasutamise lõpetamist, lihtsat kapitali asendamist või suurendamist, üksnes ressursihindade muutustest põhjustatud muudatusi, kohandamist, lokaliseerimist, regulaarseid, hooajalisi ja muid tsüklilisi muudatusi ega uute või oluliselt täiustatud toodetega kauplemist; |
| --- | --- |

z)

„organisatsiooniinnovatsioon“
   (26) – uue organisatsioonilise meetodi rakendamine ettevõtja tasandil (kontserni tasandil asjaomases tööstusharus EMPs), töökorralduses või välissuhetes, sealhulgas näiteks uue või innovaatilise digitehnoloogia kasutamise näol. See mõiste ei hõlma muudatusi, mis põhinevad ettevõtja juba kasutatavatel organisatsioonilistel meetoditel, juhtimisstrateegia muudatusi, ettevõtjate liitumisi ja omandamisi, protsessi kasutamise lõpetamist, lihtsat kapitali asendamist või suurendamist, üksnes ressursihindade muutustest põhjustatud muudatusi, kohandamist, lokaliseerimist, regulaarseid, hooajalisi ja muid tsüklilisi muudatusi ega uute või oluliselt täiustatud toodetega kauplemist;

„organisatsiooniinnovatsioon“

26

| aa) | „personalikulud“
  – teadlaste, tehnikute ja muude abitöötajatega seotud kulud selles ulatuses, milles nad tegelevad asjaomase projekti või tegevusega; |
| --- | --- |

aa)

„personalikulud“
  – teadlaste, tehnikute ja muude abitöötajatega seotud kulud selles ulatuses, milles nad tegelevad asjaomase projekti või tegevusega;

„personalikulud“

| bb) | „kommertskasutusele eelnev hange“
  – teadus- ja arendusteenuste avalik hange, mille puhul avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija ei piira kõiki lepingu tulemusi ja hüvesid tema oma tegevuses kasutamisega, vaid jagab neid turutingimustel teenuste osutajatega. Leping, mille ese kuulub ühte või mitmesse käesolevas raamistikus määratletud uurimis- ja arendustegevuse kategooriasse, peab olema tähtajaline ning võib sisaldada prototüüpide või piiratud koguse esimeste toodete või teenuste katseseeria arendamist. Sama lepingu ese ei tohi hõlmata toodete või teenuste kaubanduslike koguste ostmist; |
| --- | --- |

bb)

„kommertskasutusele eelnev hange“
  – teadus- ja arendusteenuste avalik hange, mille puhul avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija ei piira kõiki lepingu tulemusi ja hüvesid tema oma tegevuses kasutamisega, vaid jagab neid turutingimustel teenuste osutajatega. Leping, mille ese kuulub ühte või mitmesse käesolevas raamistikus määratletud uurimis- ja arendustegevuse kategooriasse, peab olema tähtajaline ning võib sisaldada prototüüpide või piiratud koguse esimeste toodete või teenuste katseseeria arendamist. Sama lepingu ese ei tohi hõlmata toodete või teenuste kaubanduslike koguste ostmist;

„kommertskasutusele eelnev hange“

| cc) | „protsessiinnovatsioon“
   (27) – uue või oluliselt täiustatud tootmis- või tarnemeetodi (sh olulised muudatused tehnilistes võtetes, seadmetes või tarkvaras) rakendamine ettevõtja tasandil (kontserni tasandil asjaomases tööstusharus EMPs), sealhulgas näiteks uue või innovaatilise digitehnoloogia või -lahenduse kasutamise näol. See mõiste ei hõlma väiksemaid muudatusi või täiustusi, juba kasutusel olevatele tootmis- või logistikasüsteemidele väga sarnaste süsteemide lisamisest tulenevat toodangu- või teenuste mahu kasvu, protsessi kasutamise lõpetamist, lihtsat kapitali asendamist või suurendamist, ainult ressursihindade muutustest tingitud muudatusi, kohandamist, lokaliseerimist, regulaarseid, hooajalisi ja muid tsüklilisi muudatusi ega uute või oluliselt täiustatud toodetega kauplemist; |
| --- | --- |

cc)

„protsessiinnovatsioon“
   (27) – uue või oluliselt täiustatud tootmis- või tarnemeetodi (sh olulised muudatused tehnilistes võtetes, seadmetes või tarkvaras) rakendamine ettevõtja tasandil (kontserni tasandil asjaomases tööstusharus EMPs), sealhulgas näiteks uue või innovaatilise digitehnoloogia või -lahenduse kasutamise näol. See mõiste ei hõlma väiksemaid muudatusi või täiustusi, juba kasutusel olevatele tootmis- või logistikasüsteemidele väga sarnaste süsteemide lisamisest tulenevat toodangu- või teenuste mahu kasvu, protsessi kasutamise lõpetamist, lihtsat kapitali asendamist või suurendamist, ainult ressursihindade muutustest tingitud muudatusi, kohandamist, lokaliseerimist, regulaarseid, hooajalisi ja muid tsüklilisi muudatusi ega uute või oluliselt täiustatud toodetega kauplemist;

„protsessiinnovatsioon“

27

| dd) | „teadus- ja arendusprojekt“
  – projekt, mis hõlmab ühte või mitmesse käesolevas raamistikus määratletud teadus- ja arendustegevuse kategooriasse kuuluvat tegevust ning mille eesmärk on täita jagamatu ja konkreetne majanduslik, teaduslik või tehniline ülesanne, millel on eelnevalt selgelt kindlaksmääratud eesmärgid. Teadus- ja arendusprojekt võib koosneda mitmest tööpaketist, tegevusest või teenusest ning sellega seoses on kindlaks määratud selged eesmärgid, nende eesmärkide saavutamiseks vajalik tegevus (sh eeldatavad kulud) ning konkreetsed väljundid, mille abil tehakse kindlaks tegevuse tulemused ja võrreldakse neid seatud eesmärkidega. Juhul kui kaks või enam teadus- ja arendusprojekti ei ole üksteisest selgelt eraldatavad ning eelkõige siis, kui neil eraldivõetuna puudub tehnoloogilise edu saavutamise tõenäosus, käsitatakse neid ühe projektina; |
| --- | --- |

dd)

„teadus- ja arendusprojekt“
  – projekt, mis hõlmab ühte või mitmesse käesolevas raamistikus määratletud teadus- ja arendustegevuse kategooriasse kuuluvat tegevust ning mille eesmärk on täita jagamatu ja konkreetne majanduslik, teaduslik või tehniline ülesanne, millel on eelnevalt selgelt kindlaksmääratud eesmärgid. Teadus- ja arendusprojekt võib koosneda mitmest tööpaketist, tegevusest või teenusest ning sellega seoses on kindlaks määratud selged eesmärgid, nende eesmärkide saavutamiseks vajalik tegevus (sh eeldatavad kulud) ning konkreetsed väljundid, mille abil tehakse kindlaks tegevuse tulemused ja võrreldakse neid seatud eesmärkidega. Juhul kui kaks või enam teadus- ja arendusprojekti ei ole üksteisest selgelt eraldatavad ning eelkõige siis, kui neil eraldivõetuna puudub tehnoloogilise edu saavutamise tõenäosus, käsitatakse neid ühe projektina;

„teadus- ja arendusprojekt“

| ee) | „tagasimakstav ettemakse“
  – projekti jaoks antav laen, mis makstakse ühe või mitme osamaksena ja mille tagasimaksmise tingimused sõltuvad projekti tulemustest; |
| --- | --- |

ee)

„tagasimakstav ettemakse“
  – projekti jaoks antav laen, mis makstakse ühe või mitme osamaksena ja mille tagasimaksmise tingimused sõltuvad projekti tulemustest;

„tagasimakstav ettemakse“

| ff) | „teadusorganisatsioon ja teadmisi levitav organisatsioon“
  ehk „teadusasutus“ – üksus (nt ülikool või uurimisinstituut, tehnosiirde agentuur, innovatsioonivahendaja, teadusuuringutele keskendunud füüsiline või virtuaalne koostööüksus), mille peamine eesmärk, olenemata tema õiguslikust seisundist (avalik-õiguslik või eraõiguslik) või rahastamisviisist, on sõltumatult teostada alusuuringuid, rakendusuuringuid või tootearendust või levitada õpetamise, avaldamise või teadmussiirde kaudu laialdaselt sellise tegevuse tulemusi. Juhul kui selline üksus tegeleb ka majandustegevusega, tuleb majandustegevuse rahastamist, kulusid ja tulusid arvestada eraldi. Ettevõtjatel, kes võivad avaldada otsustavat mõju sellisele üksusele, nt aktsionäride või liikmetena, ei tohi olla eelisjuurdepääsu sellise üksuse saavutatud teadustulemustele; |
| --- | --- |

ff)

„teadusorganisatsioon ja teadmisi levitav organisatsioon“
  ehk „teadusasutus“ – üksus (nt ülikool või uurimisinstituut, tehnosiirde agentuur, innovatsioonivahendaja, teadusuuringutele keskendunud füüsiline või virtuaalne koostööüksus), mille peamine eesmärk, olenemata tema õiguslikust seisundist (avalik-õiguslik või eraõiguslik) või rahastamisviisist, on sõltumatult teostada alusuuringuid, rakendusuuringuid või tootearendust või levitada õpetamise, avaldamise või teadmussiirde kaudu laialdaselt sellise tegevuse tulemusi. Juhul kui selline üksus tegeleb ka majandustegevusega, tuleb majandustegevuse rahastamist, kulusid ja tulusid arvestada eraldi. Ettevõtjatel, kes võivad avaldada otsustavat mõju sellisele üksusele, nt aktsionäride või liikmetena, ei tohi olla eelisjuurdepääsu sellise üksuse saavutatud teadustulemustele;

„teadusorganisatsioon ja teadmisi levitav organisatsioon“

| gg) | „teadustaristu“
  – ruumid, vahendid ja teenused, mida teadlased kasutavad oma teadusala uurimistöös; see hõlmab järgmist: teadusaparatuur ja uurimistarbed, teadmistepõhised ressursid, näiteks kollektsioonid, arhiivid ja struktureeritud teadusalane teave, info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinevad taristud, näiteks võrgud, infotöötlus, tarkvara ja kommunikatsioonivahendid, ning muud teadustegevuse jaoks vajalikud üksused. Selline teadustaristu võib asuda ühes kohas või olla jaotatud (organiseeritud ressursivõrgustik) (28); |
| --- | --- |

gg)

„teadustaristu“
  – ruumid, vahendid ja teenused, mida teadlased kasutavad oma teadusala uurimistöös; see hõlmab järgmist: teadusaparatuur ja uurimistarbed, teadmistepõhised ressursid, näiteks kollektsioonid, arhiivid ja struktureeritud teadusalane teave, info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinevad taristud, näiteks võrgud, infotöötlus, tarkvara ja kommunikatsioonivahendid, ning muud teadustegevuse jaoks vajalikud üksused. Selline teadustaristu võib asuda ühes kohas või olla jaotatud (organiseeritud ressursivõrgustik) (28);

„teadustaristu“

28

| hh) | „lähetus“
  – töötajate ajutine palkamine abisaaja poolt, kusjuures töötajal on õigus pöörduda pärast lähetust tagasi oma endise tööandja juurde; |
| --- | --- |

hh)

„lähetus“
  – töötajate ajutine palkamine abisaaja poolt, kusjuures töötajal on õigus pöörduda pärast lähetust tagasi oma endise tööandja juurde;

„lähetus“

| ii) | „väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad“
  ehk „VKEd“, „väikeettevõtjad“ ja „keskmise suurusega ettevõtjad“ – ettevõtjad, kes vastavad kriteeriumidele, mis on esitatud komisjoni soovituses mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (29); |
| --- | --- |

ii)

„väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad“
  ehk „VKEd“, „väikeettevõtjad“ ja „keskmise suurusega ettevõtjad“ – ettevõtjad, kes vastavad kriteeriumidele, mis on esitatud komisjoni soovituses mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (29);

„väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad“

29

| jj) | „tööde alustamine“
  või „projekti algus“ – teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni algus või projekti läbiviimiseks abisaaja ja töövõtjate vahel sõlmitud esimene kokkulepe, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem. Ettevalmistustöid, nagu lubade saamine ja teostatavusuuringud, ei peeta tööde alustamiseks; |
| --- | --- |

jj)

„tööde alustamine“
  või „projekti algus“ – teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni algus või projekti läbiviimiseks abisaaja ja töövõtjate vahel sõlmitud esimene kokkulepe, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem. Ettevalmistustöid, nagu lubade saamine ja teostatavusuuringud, ei peeta tööde alustamiseks;

„tööde alustamine“

| kk) | „materiaalne vara“
  – maad, hooneid, tehaseid, masinaid ja seadmeid hõlmav vara; |
| --- | --- |

kk)

„materiaalne vara“
  – maad, hooneid, tehaseid, masinaid ja seadmeid hõlmav vara;

„materiaalne vara“

| ll) | „katsetamistaristu“
   (30) – rajatised, seadmed, võimed ja ressursid, nagu katsestendid, katsetootmisliinid, katseeksemplarid, katsetamisrajatised või eluslaborid, ja nendega seotud tugiteenused, mida kasutavad peamiselt sellised ettevõtjad, eriti VKEd, kes otsivad tuge katsetamiseks, selleks et töötada välja uusi või täiustatud tooteid, protsesse ja teenuseid ning katsetada ja laiendada tehnoloogiat, eesmärgiga rakendusuuringute ja tootearenduse kaudu edasi liikuda. Avaliku sektori rahastatud katsetamistaristu on avatud paljudele kasutajatele ning tuleb kättesaadavaks teha läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil ning turutingimustel. |
| --- | --- |

ll)

„katsetamistaristu“
   (30) – rajatised, seadmed, võimed ja ressursid, nagu katsestendid, katsetootmisliinid, katseeksemplarid, katsetamisrajatised või eluslaborid, ja nendega seotud tugiteenused, mida kasutavad peamiselt sellised ettevõtjad, eriti VKEd, kes otsivad tuge katsetamiseks, selleks et töötada välja uusi või täiustatud tooteid, protsesse ja teenuseid ning katsetada ja laiendada tehnoloogiat, eesmärgiga rakendusuuringute ja tootearenduse kaudu edasi liikuda. Avaliku sektori rahastatud katsetamistaristu on avatud paljudele kasutajatele ning tuleb kättesaadavaks teha läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil ning turutingimustel.

„katsetamistaristu“

30

2.   Riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

Riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

| 17. | Üldiselt käsitatakse riigiabina aluslepingu artikli 107 lõike 1 kriteeriumidele vastavat meedet. Komisjoni eraldi teatises (31) riigiabi mõiste kohta selgitatakse, mida komisjon üldiselt riigiabi mõiste all silmas peab, käesolevas alajaotises käsitletakse aga tüüpilisi olukordi, mis võivad tekkida teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas, ilma et see piiraks Euroopa Liidu Kohtu tõlgendusi. |
| --- | --- |

17.

Üldiselt käsitatakse riigiabina aluslepingu artikli 107 lõike 1 kriteeriumidele vastavat meedet. Komisjoni eraldi teatises (31

2.1.   Teadusorganisatsioonid ja teadmisi levitavad organisatsioonid ning teadustaristud riigiabi saajatena

Teadusorganisatsioonid ja teadmisi levitavad organisatsioonid ning teadustaristud riigiabi saajatena

| 18. | Teadusorganisatsioon ja teadmisi levitav organisatsioon (edaspidi „teadusasutus“) ja teadustaristu on riigiabi saaja, kui selle rahastamine riiklikest vahenditest vastab kõikidele aluslepingu artikli 107 lõike 1 tingimustele. Vastavalt komisjoni teatisele riigiabi mõiste kohta ja kooskõlas Euroopa Kohtu kohtupraktikaga peab abisaaja olema käsitatav ettevõtjana, kuid see käsitus ei sõltu tema õiguslikust seisundist, see tähendab sellest, kas ta on avalik-õiguslik või eraõiguslik, ega tema majanduslikust laadist, see tähendab sellest, kas ta taotleb kasumit või mitte. Ettevõtjana käsitamiseks on otsustav see, kas abisaaja tegeleb majandustegevusega, mis seisneb toodete ja teenuste pakkumises teataval turul (32). |
| --- | --- |

18.

Teadusorganisatsioon ja teadmisi levitav organisatsioon (edaspidi „teadusasutus“) ja teadustaristu on riigiabi saaja, kui selle rahastamine riiklikest vahenditest vastab kõikidele aluslepingu artikli 107 lõike 1 tingimustele. Vastavalt komisjoni teatisele riigiabi mõiste kohta ja kooskõlas Euroopa Kohtu kohtupraktikaga peab abisaaja olema käsitatav ettevõtjana, kuid see käsitus ei sõltu tema õiguslikust seisundist, see tähendab sellest, kas ta on avalik-õiguslik või eraõiguslik, ega tema majanduslikust laadist, see tähendab sellest, kas ta taotleb kasumit või mitte. Ettevõtjana käsitamiseks on otsustav see, kas abisaaja tegeleb majandustegevusega, mis seisneb toodete ja teenuste pakkumises teataval turul (32

2.1.1.   Mittemajandusliku tegevuse riiklik rahastamine

Mittemajandusliku tegevuse riiklik rahastamine

| 19. | Juhul kui sama üksus tegeleb nii majandustegevuse kui ka mittemajandusliku tegevusega, ei kuulu mittemajandusliku tegevuse riiklik rahastamine aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse tingimusel, et neid tegevusliike ning nende kulusid, rahastamist ja tulusid on võimalik selgelt eristada, nii et majandustegevuse ristsubsideerimine on välistatud. Kulude, rahastamise ja tulude nõuetekohast eristamist võib tõendada asjaomase üksuse raamatupidamise aastaaruanne. |
| --- | --- |

19.

Juhul kui sama üksus tegeleb nii majandustegevuse kui ka mittemajandusliku tegevusega, ei kuulu mittemajandusliku tegevuse riiklik rahastamine aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse tingimusel, et neid tegevusliike ning nende kulusid, rahastamist ja tulusid on võimalik selgelt eristada, nii et majandustegevuse ristsubsideerimine on välistatud. Kulude, rahastamise ja tulude nõuetekohast eristamist võib tõendada asjaomase üksuse raamatupidamise aastaaruanne.

| 20. | Komisjon leiab, et järgmised tegevusalad on üldiselt mittemajanduslikud:






  a) | teadusasutuste ja -taristute esmane tegevus, eelkõige:






  i) | koolitus töötajate oskuste suurendamiseks ja parandamiseks. Vastavalt kohtupraktikale (33) ja komisjoni varasematele otsustele (34) ning nagu on teatises riigiabi mõiste kohta ja teatises üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kohta (35) selgitatud, käsitatakse riikliku haridussüsteemi raames korraldatud ning riigi järelevalve all olevat ja valdavalt või täielikult riigi rahastatud riiklikku haridusteenust mittemajandusliku tegevusena (36); |
| --- | --- | --- | --- |

20.

Komisjon leiab, et järgmised tegevusalad on üldiselt mittemajanduslikud:

a)

teadusasutuste ja -taristute esmane tegevus, eelkõige:

i)

koolitus töötajate oskuste suurendamiseks ja parandamiseks. Vastavalt kohtupraktikale (33) ja komisjoni varasematele otsustele (34) ning nagu on teatises riigiabi mõiste kohta ja teatises üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kohta (35) selgitatud, käsitatakse riikliku haridussüsteemi raames korraldatud ning riigi järelevalve all olevat ja valdavalt või täielikult riigi rahastatud riiklikku haridusteenust mittemajandusliku tegevusena (36);

33

34

35

36

| ii) | sõltumatu teadus- ja arendustegevus teadmiste suurendamiseks ja arusaamise parandamiseks, sealhulgas teadus- ja arenduskoostöö, kui teadusasutus või teadustaristu on kaasatud tõhusasse koostöösse (37); |
| --- | --- |

ii)

sõltumatu teadus- ja arendustegevus teadmiste suurendamiseks ja arusaamise parandamiseks, sealhulgas teadus- ja arenduskoostöö, kui teadusasutus või teadustaristu on kaasatud tõhusasse koostöösse (37);

37

| iii) | uurimistulemuste laialdane levitamine mitteeksklusiivsel ja mittediskrimineerival alusel, näiteks õpetamise, avatud juurdepääsuga andmebaaside ja publikatsioonide või avatud lähtekoodiga tarkvara abil; |
| --- | --- |

iii)

uurimistulemuste laialdane levitamine mitteeksklusiivsel ja mittediskrimineerival alusel, näiteks õpetamise, avatud juurdepääsuga andmebaaside ja publikatsioonide või avatud lähtekoodiga tarkvara abil;

| b) | teadmussiirde alane tegevus, kui sellega tegeleb teadusasutus või -taristu (sealhulgas nende osakonnad või tütarettevõtjad) või seda tehakse koos teiste selliste üksustega või nende nimel ning kui kogu sellest tegevusest saadav kasum investeeritakse taas teadusasutuse või -taristu esmasesse tegevusse. Nende tegevusalade mittemajanduslikku iseloomu ei muuda see, kui vastavaid teenuseid ostetakse avatud hankemenetluse raames kolmandatelt isikutelt. |
| --- | --- |

b)

teadmussiirde alane tegevus, kui sellega tegeleb teadusasutus või -taristu (sealhulgas nende osakonnad või tütarettevõtjad) või seda tehakse koos teiste selliste üksustega või nende nimel ning kui kogu sellest tegevusest saadav kasum investeeritakse taas teadusasutuse või -taristu esmasesse tegevusse. Nende tegevusalade mittemajanduslikku iseloomu ei muuda see, kui vastavaid teenuseid ostetakse avatud hankemenetluse raames kolmandatelt isikutelt.

| 21. | Juhul kui teadusasutust või -taristut kasutatakse nii majandustegevuseks kui ka mittemajanduslikuks tegevuseks, kohaldatakse riigiabi eeskirju riikliku rahastamise suhtes üksnes ulatuses, milles rahastamine katab majandustegevusega seotud kulusid (38). Juhul kui teadusasutust või -taristut kasutatakse peaaegu täielikult mittemajanduslikuks tegevuseks, võib selle rahastamine jääda tervikuna välja riigiabi eeskirjade kohaldamisalast, (39) kui majandustegevus jääb selgelt kõrvaltegevuseks, s.o tegevuseks, mis on otseselt seotud teadusasutuse või -taristu toimimisega ja selleks vajalik või lahutamatult seotud asutuse või taristu peamise mittemajandusliku tegevusega ning mille maht on piiratud. Käesoleva raamistiku tähenduses käsitleb komisjon sellisena olukorda, kus majandustegevuses kasutatakse täpselt samu sisendeid (nt materjalid, seadmed, tööjõud ja põhivara) kui mittemajandusliku tegevuse jaoks ning igal aastal eraldatakse sellise majandustegevuse jaoks kõige rohkem 20 % asjaomase üksuse üldisest aastasest tegevusmahust. |
| --- | --- |

21.

Juhul kui teadusasutust või -taristut kasutatakse nii majandustegevuseks kui ka mittemajanduslikuks tegevuseks, kohaldatakse riigiabi eeskirju riikliku rahastamise suhtes üksnes ulatuses, milles rahastamine katab majandustegevusega seotud kulusid (38

39

2.1.2.   Teadusasutuste ja -taristute majandustegevuse riiklik rahastamine

Teadusasutuste ja -taristute majandustegevuse riiklik rahastamine

| 22. | Kui teadusasutus või -taristu tegeleb majandustegevusega, näiteks üürib seadmeid või laboreid ettevõtjatele, osutab neile teenuseid või teeb lepingulisi teadusuuringuid, käsitatakse sellise majandustegevuse riiklikku rahastamist üldiselt riigiabina, ilma et see piiraks punkti 21 kohaldamist. |
| --- | --- |

22.

Kui teadusasutus või -taristu tegeleb majandustegevusega, näiteks üürib seadmeid või laboreid ettevõtjatele, osutab neile teenuseid või teeb lepingulisi teadusuuringuid, käsitatakse sellise majandustegevuse riiklikku rahastamist üldiselt riigiabina, ilma et see piiraks punkti 21 kohaldamist.

| 23. | Komisjon ei käsita teadusasutust või -taristut siiski riigiabi saajana, kui see üksnes vahendab lõplikele abisaajatele riiklikku rahastamist ja sellest saadavaid eeliseid. Sellega on üldiselt tegemist siis, kui






  a) | nii riiklik rahastamine kui ka sellest saadavad eelised on mõõdetavad ja tõendatavad ning on olemas asjakohane mehhanism, mis tagab nende täieliku edasiandmise lõplikele abisaajatele, näiteks madalamate hindade kaudu, ja |
| --- | --- | --- |

23.

Komisjon ei käsita teadusasutust või -taristut siiski riigiabi saajana, kui see üksnes vahendab lõplikele abisaajatele riiklikku rahastamist ja sellest saadavaid eeliseid. Sellega on üldiselt tegemist siis, kui

a)

nii riiklik rahastamine kui ka sellest saadavad eelised on mõõdetavad ja tõendatavad ning on olemas asjakohane mehhanism, mis tagab nende täieliku edasiandmise lõplikele abisaajatele, näiteks madalamate hindade kaudu, ja

| b) | vahendaja ei saa mingeid täiendavaid eeliseid, kuna ta on valitud avatud hankemenetluse teel või kuna riiklik rahastamine on kättesaadav kõikidele üksustele, kes vastavad vajalikele objektiivsetele tingimustele, nii et tarbijatel kui lõplikel abisaajatel on õigus saada samaväärseid teenuseid mis tahes asjaomaselt vahendajalt. |
| --- | --- |

b)

vahendaja ei saa mingeid täiendavaid eeliseid, kuna ta on valitud avatud hankemenetluse teel või kuna riiklik rahastamine on kättesaadav kõikidele üksustele, kes vastavad vajalikele objektiivsetele tingimustele, nii et tarbijatel kui lõplikel abisaajatel on õigus saada samaväärseid teenuseid mis tahes asjaomaselt vahendajalt.

| 24. | Kui punkti 23 tingimused on täidetud, kohaldatakse riigiabi eeskirju lõplike abisaajate tasandil. |
| --- | --- |

24.

Kui punkti 23 tingimused on täidetud, kohaldatakse riigiabi eeskirju lõplike abisaajate tasandil.

| 2.2. | Riiklikult rahastatavate teadusorganisatsioonide ja teadmisi levitavate organisatsioonide ning teadustaristute kaudu ettevõtjale antav kaudne riigiabi |
| --- | --- |

2.2.

Riiklikult rahastatavate teadusorganisatsioonide ja teadmisi levitavate organisatsioonide ning teadustaristute kaudu ettevõtjale antav kaudne riigiabi

| 25. | Küsimusele, kas ja millistel tingimustel saab ettevõtja teadusasutuse või -taristu tehtavate lepinguliste teadusuuringute või osutatavate teadusteenuste korral või teadusasutuse või -taristuga tehtava koostöö korral eelise aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb vastata riigiabi üldpõhimõtete alusel. Nagu teatises riigiabi mõiste kohta on selgitatud, tuleb selleks eelkõige hinnata, kas teadusasutuse või -taristu tegevust saab pidada riigi tegevuseks (40). |
| --- | --- |

25.

Küsimusele, kas ja millistel tingimustel saab ettevõtja teadusasutuse või -taristu tehtavate lepinguliste teadusuuringute või osutatavate teadusteenuste korral või teadusasutuse või -taristuga tehtava koostöö korral eelise aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb vastata riigiabi üldpõhimõtete alusel. Nagu teatises riigiabi mõiste kohta on selgitatud, tuleb selleks eelkõige hinnata, kas teadusasutuse või -taristu tegevust saab pidada riigi tegevuseks (40

2.2.1.   Ettevõtja nimel tehtav teadustegevus (lepingulised teadusuuringud või teadusteenused)

Ettevõtja nimel tehtav teadustegevus (lepingulised teadusuuringud või teadusteenused)

| 26. | Juhul kui teadusasutust või -taristut kasutatakse selleks, et teha lepingulisi teadusuuringuid või osutada teadusteenust ettevõtjale, kes tavaliselt määrab kindlaks lepingu tingimused, omab teadusuuringute tulemusi ja kannab ebaõnnestumise riski, siis üldiselt ei anta riigiabi ettevõtjale edasi, kui teadusasutus või -taristu saab oma teenuste eest piisavat tasu, eriti juhul, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:






  a) | teadusasutus või -taristu osutab oma teadusteenust või teeb lepingulisi teadusuuringuid turuhinnaga (41) või |
| --- | --- | --- |

26.

Juhul kui teadusasutust või -taristut kasutatakse selleks, et teha lepingulisi teadusuuringuid või osutada teadusteenust ettevõtjale, kes tavaliselt määrab kindlaks lepingu tingimused, omab teadusuuringute tulemusi ja kannab ebaõnnestumise riski, siis üldiselt ei anta riigiabi ettevõtjale edasi, kui teadusasutus või -taristu saab oma teenuste eest piisavat tasu, eriti juhul, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

a)

teadusasutus või -taristu osutab oma teadusteenust või teeb lepingulisi teadusuuringuid turuhinnaga (41) või

41

| b) | turuhinna puudumisel osutab teadusasutus või -taristu oma teadusteenust või teeb lepingulisi teadusuuringuid hinnaga, mis






  — | kajastab teenuse kogukulusid ja tavaliselt sisaldab marginaali, mis on kehtestatud asjaomast teenust hõlmavas sektoris ettevõtjate poolt tavapäraselt kohaldatavate marginaalide alusel, või |
| --- | --- | --- |

b)

turuhinna puudumisel osutab teadusasutus või -taristu oma teadusteenust või teeb lepingulisi teadusuuringuid hinnaga, mis

—

kajastab teenuse kogukulusid ja tavaliselt sisaldab marginaali, mis on kehtestatud asjaomast teenust hõlmavas sektoris ettevõtjate poolt tavapäraselt kohaldatavate marginaalide alusel, või

| — | lepitakse kokku turutingimustel peetud läbirääkimistel, kusjuures teadusasutus või -taristu kui teenuse osutaja peab läbirääkimisi lepingu sõlmimise hetkel maksimaalse ja vähemalt tema piirkulusid katva majandusliku kasu saamiseks. |
| --- | --- |

—

lepitakse kokku turutingimustel peetud läbirääkimistel, kusjuures teadusasutus või -taristu kui teenuse osutaja peab läbirääkimisi lepingu sõlmimise hetkel maksimaalse ja vähemalt tema piirkulusid katva majandusliku kasu saamiseks.

| 27. | Juhul kui intellektuaalomandi õiguste omandiõigus või kasutusõigus jääb teadusasutusele või -taristule, võib nende õiguste turuväärtuse asjaomaste teenuste eest makstavast hinnast maha arvata. |
| --- | --- |

27.

Juhul kui intellektuaalomandi õiguste omandiõigus või kasutusõigus jääb teadusasutusele või -taristule, võib nende õiguste turuväärtuse asjaomaste teenuste eest makstavast hinnast maha arvata.

2.2.2.   Koostöö ettevõtjaga

Koostöö ettevõtjaga

| 28. | Projekti loetakse teostatuks tõhusa koostöö kaudu, kui vähemalt kaks sõltumatut poolt püüavad saavutada ühist eesmärki, kasutades tööjaotust, osalevad ühiselt projekti ulatuse määratlemises, selle kavandamises ja elluviimises ning jagavad selle rahalisi, tehnoloogilisi, teaduslikke ja muid riske, samuti selle tulemusi. Üks pool või mitu poolt võivad kanda kõik projekti kulud ja sellega vähendada teiste poolte jaoks projekti finantsriske. Koostööprojekti tingimused, eelkõige kulude, riskide ja tulemuste jagamine, tulemuste levitamine ning intellektuaalomandi õiguste kasutamine ja jaotamine, tuleb kokku leppida enne projekti algust (42). Lepingulisi teadusuuringuid ja teadusteenuseid ei käsitata koostööna. |
| --- | --- |

28.

Projekti loetakse teostatuks tõhusa koostöö kaudu, kui vähemalt kaks sõltumatut poolt püüavad saavutada ühist eesmärki, kasutades tööjaotust, osalevad ühiselt projekti ulatuse määratlemises, selle kavandamises ja elluviimises ning jagavad selle rahalisi, tehnoloogilisi, teaduslikke ja muid riske, samuti selle tulemusi. Üks pool või mitu poolt võivad kanda kõik projekti kulud ja sellega vähendada teiste poolte jaoks projekti finantsriske. Koostööprojekti tingimused, eelkõige kulude, riskide ja tulemuste jagamine, tulemuste levitamine ning intellektuaalomandi õiguste kasutamine ja jaotamine, tuleb kokku leppida enne projekti algust (42

| 29. | Juhul kui ettevõtja ja teadusasutus või -taristu teostavad koostööprojekte ühiselt, leiab komisjon, et osalevad ettevõtjad ei saa soodsatest koostöötingimustest (43) tulenevalt nimetatud üksuste kaudu kaudset riigiabi, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:






  a) | osalev ettevõtja kannab kõik projekti kulud või |
| --- | --- | --- |

29.

Juhul kui ettevõtja ja teadusasutus või -taristu teostavad koostööprojekte ühiselt, leiab komisjon, et osalevad ettevõtjad ei saa soodsatest koostöötingimustest (43

a)

osalev ettevõtja kannab kõik projekti kulud või

| b) | koostöö tulemusi, millega ei kaasne intellektuaalomandi õigusi, võib laialdaselt levitada ning teadusasutuse või -taristu tegevuse tulemusena tekkivad intellektuaalomandi õigused antakse täielikult sellele üksusele või |
| --- | --- |

b)

koostöö tulemusi, millega ei kaasne intellektuaalomandi õigusi, võib laialdaselt levitada ning teadusasutuse või -taristu tegevuse tulemusena tekkivad intellektuaalomandi õigused antakse täielikult sellele üksusele või

| c) | kõik projekti tulemusena tekkivad intellektuaalomandi õigused ja nendega seotud kasutusõigused jagatakse eri koostööpartnerite vahel viisil, mis kajastab asjakohaselt nende tööpakette, sissemakseid ja huve, või |
| --- | --- |

c)

kõik projekti tulemusena tekkivad intellektuaalomandi õigused ja nendega seotud kasutusõigused jagatakse eri koostööpartnerite vahel viisil, mis kajastab asjakohaselt nende tööpakette, sissemakseid ja huve, või

| d) | teadusasutusele või -taristule makstakse tema tegevuse tulemusena tekkinud intellektuaalomandi õiguste eest turuhinnale vastavat tasu, kui ta annab need osalevale ettevõtjale või kui osalev ettevõtja saab neile juurdepääsuõiguse. Tasust võib maha arvata osaleva ettevõtja poolt teadusasutuse või -taristu tegevuse (mille tulemusena asjaomased intellektuaalomandi õigused tekkisid) kulude katteks tehtud rahalise või mitterahalise sissemakse väärtuse absoluutsumma. |
| --- | --- |

d)

teadusasutusele või -taristule makstakse tema tegevuse tulemusena tekkinud intellektuaalomandi õiguste eest turuhinnale vastavat tasu, kui ta annab need osalevale ettevõtjale või kui osalev ettevõtja saab neile juurdepääsuõiguse. Tasust võib maha arvata osaleva ettevõtja poolt teadusasutuse või -taristu tegevuse (mille tulemusena asjaomased intellektuaalomandi õigused tekkisid) kulude katteks tehtud rahalise või mitterahalise sissemakse väärtuse absoluutsumma.

| 30. | Punkti 29 alapunkti d kohaldamisel loeb komisjon tasu turuhinnale vastavaks, kui see võimaldab asjaomasel teadusasutusel või -taristul saada kõnealustest õigustest kogu majandusliku tulu ja täidetud on üks järgmistest tingimustest:






  a) | tasu suurus on kindlaks määratud konkurentsil põhineva avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva müügitehingu tulemusena või |
| --- | --- | --- |

30.

Punkti 29 alapunkti d kohaldamisel loeb komisjon tasu turuhinnale vastavaks, kui see võimaldab asjaomasel teadusasutusel või -taristul saada kõnealustest õigustest kogu majandusliku tulu ja täidetud on üks järgmistest tingimustest:

a)

tasu suurus on kindlaks määratud konkurentsil põhineva avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva müügitehingu tulemusena või

| b) | sõltumatu ekspert kinnitab oma hinnangu põhjal, et tasu summa on vähemalt võrdne turuhinnaga, või |
| --- | --- |

b)

sõltumatu ekspert kinnitab oma hinnangu põhjal, et tasu summa on vähemalt võrdne turuhinnaga, või

| c) | teadusasutus või -taristu kui müüja tõendab, et ta on tegelikult pidanud tasu üle turutingimustel läbirääkimisi lepingu sõlmimise hetkel maksimaalse majandusliku kasu saamiseks, võttes samal ajal arvesse oma põhikirjalisi eesmärke, või |
| --- | --- |

c)

teadusasutus või -taristu kui müüja tõendab, et ta on tegelikult pidanud tasu üle turutingimustel läbirääkimisi lepingu sõlmimise hetkel maksimaalse majandusliku kasu saamiseks, võttes samal ajal arvesse oma põhikirjalisi eesmärke, või

| d) | juhtudel, kus koostööleping annab koostöös osalevale ettevõtjale koostöös osaleva teadusasutuse või -taristu tegevuse tulemusena tekkivate intellektuaalomandi õiguste suhtes eesõiguse, on teadusasutusel või -taristul vastastikune õigus küsida kolmandatelt isikutelt majanduslikult soodsamaid pakkumisi, nii et koostöös osalev ettevõtja peab oma pakkumist vastavalt kohandama. |
| --- | --- |

d)

juhtudel, kus koostööleping annab koostöös osalevale ettevõtjale koostöös osaleva teadusasutuse või -taristu tegevuse tulemusena tekkivate intellektuaalomandi õiguste suhtes eesõiguse, on teadusasutusel või -taristul vastastikune õigus küsida kolmandatelt isikutelt majanduslikult soodsamaid pakkumisi, nii et koostöös osalev ettevõtja peab oma pakkumist vastavalt kohandama.

| 31. | Kui ükski punktis 29 esitatud tingimus ei ole täidetud, käsitatakse teadusasutuse või -taristu panust projekti täies ulatuses koostöös osalevale ettevõtjale antud eelisena, mille suhtes kohaldatakse tavalisi riigiabi eeskirju. |
| --- | --- |

31.

Kui ükski punktis 29 esitatud tingimus ei ole täidetud, käsitatakse teadusasutuse või -taristu panust projekti täies ulatuses koostöös osalevale ettevõtjale antud eelisena, mille suhtes kohaldatakse tavalisi riigiabi eeskirju.

2.3.   Teadus- ja arendusteenuste avalikud hanked

Teadus- ja arendusteenuste avalikud hanked

| 32. | Avaliku sektori hankijad võivad ettevõtjatelt osta teadus- ja arendusteenuseid nii ainuõigusliku väljatöötamise kui ka kommertskasutusele eelnevate hangete kaudu (44). |
| --- | --- |

32.

Avaliku sektori hankijad võivad ettevõtjatelt osta teadus- ja arendusteenuseid nii ainuõigusliku väljatöötamise kui ka kommertskasutusele eelnevate hangete kaudu (44

| 33. | Kui avatud riigihankemenetlus teostatakse vastavalt kohaldatavatele direktiividele, (45) leiab komisjon üldiselt, et asjaomaseid teadusteenuseid osutav ettevõtja ei saa aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi (46). |
| --- | --- |

33.

Kui avatud riigihankemenetlus teostatakse vastavalt kohaldatavatele direktiividele, (45

46

| 34. | Kõigil muudel juhtudel, sealhulgas kommertskasutusele eelneva hanke puhul, leiab komisjon, et ettevõtjale ei anta riigiabi, kui asjaomaste teenuste eest makstav hind kajastab täielikult avaliku sektori hankija saadava kasu turuväärtust ja osaleva teenusepakkuja võetud riske, eriti juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:






  a) | valikumenetlus on avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv ning põhineb objektiivsetel kvalifitseerimistingimustel ja hindamiskriteeriumidel, mis on kindlaks määratud enne pakkumismenetlust, |
| --- | --- | --- |

34.

Kõigil muudel juhtudel, sealhulgas kommertskasutusele eelneva hanke puhul, leiab komisjon, et ettevõtjale ei anta riigiabi, kui asjaomaste teenuste eest makstav hind kajastab täielikult avaliku sektori hankija saadava kasu turuväärtust ja osaleva teenusepakkuja võetud riske, eriti juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

a)

valikumenetlus on avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv ning põhineb objektiivsetel kvalifitseerimistingimustel ja hindamiskriteeriumidel, mis on kindlaks määratud enne pakkumismenetlust,

| b) | kavandatud lepingud, milles kirjeldatakse kõiki poolte õigusi ja kohustusi, sealhulgas seoses intellektuaalomandi õigustega, tehakse kättesaadavaks kõikidele huvitatud pakkujatele enne pakkumismenetlust, |
| --- | --- |

b)

kavandatud lepingud, milles kirjeldatakse kõiki poolte õigusi ja kohustusi, sealhulgas seoses intellektuaalomandi õigustega, tehakse kättesaadavaks kõikidele huvitatud pakkujatele enne pakkumismenetlust,

| c) | hankemenetlus ei taga ühelegi osalevale pakkujale sooduskohtlemist avaliku sektori hankijale asjaomases liikmesriigis lõpptoodete või -teenuste kaubanduslikus mahus pakkumisel (47) ja |
| --- | --- |

c)

hankemenetlus ei taga ühelegi osalevale pakkujale sooduskohtlemist avaliku sektori hankijale asjaomases liikmesriigis lõpptoodete või -teenuste kaubanduslikus mahus pakkumisel (47) ja

47

| d) | on täidetud üks järgmistest tingimustest:






  — | kõiki tulemusi, millega ei kaasne intellektuaalomandi õigusi, võib näiteks avaldamise, õpetamise või standardiorganisatsioonide tegevuses osalemise kaudu laialdaselt levitada viisil, mis võimaldab muudel ettevõtjatel neid korrata, ja kõik intellektuaalomandi õigused antakse täielikult üle avaliku sektori hankijale või |
| --- | --- | --- |

d)

on täidetud üks järgmistest tingimustest:

—

kõiki tulemusi, millega ei kaasne intellektuaalomandi õigusi, võib näiteks avaldamise, õpetamise või standardiorganisatsioonide tegevuses osalemise kaudu laialdaselt levitada viisil, mis võimaldab muudel ettevõtjatel neid korrata, ja kõik intellektuaalomandi õigused antakse täielikult üle avaliku sektori hankijale või

| — | iga teenuseosutaja, kellele antakse üle tulemused, millega kaasnevad intellektuaalomandi õigused, on kohustatud andma avaliku sektori hankijale neile tulemustele tasuta piiramatu juurdepääsu ning andma kolmandatele isikutele neile tulemustele juurdepääsu turutingimustel, näiteks lihtlitsentside kaudu. |
| --- | --- |

—

iga teenuseosutaja, kellele antakse üle tulemused, millega kaasnevad intellektuaalomandi õigused, on kohustatud andma avaliku sektori hankijale neile tulemustele tasuta piiramatu juurdepääsu ning andma kolmandatele isikutele neile tulemustele juurdepääsu turutingimustel, näiteks lihtlitsentside kaudu.

| 35. | Juhul kui punktis 34 sätestatud tingimused ei ole täidetud, võib liikmesriik avaliku sektori hankija ja ettevõtja vahelise lepingu tingimusi individuaalselt hinnata, kuid see ei piira üldist kohustust teatada teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavast abist vastavalt aluslepingu artikli 108 lõikele 3. |
| --- | --- |

35.

Juhul kui punktis 34 sätestatud tingimused ei ole täidetud, võib liikmesriik avaliku sektori hankija ja ettevõtja vahelise lepingu tingimusi individuaalselt hinnata, kuid see ei piira üldist kohustust teatada teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavast abist vastavalt aluslepingu artikli 108 lõikele 3.

3.   Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava abi kokkusobivuse hindamine

Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava abi kokkusobivuse hindamine

| 36. | Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel võib komisjon pidada siseturuga kokkusobivaks riigiabi Euroopa Liidus teatud majandustegevuse arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

36.

Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel võib komisjon pidada siseturuga kokkusobivaks riigiabi Euroopa Liidus teatud majandustegevuse arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| 37. | Käesolevas alajaotises selgitab komisjon, kuidas ta kohaldab kokkusobivuse hindamise põhimõtteid, ja esitab eritingimused abikavadele ning lisatingimused teatamisele kuuluvale üksikabile, kui see on asjakohane (48). |
| --- | --- |

37.

Käesolevas alajaotises selgitab komisjon, kuidas ta kohaldab kokkusobivuse hindamise põhimõtteid, ja esitab eritingimused abikavadele ning lisatingimused teatamisele kuuluvale üksikabile, kui see on asjakohane (48

| 38. | Selleks et hinnata, kas teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi võib pidada siseturuga kokkusobivaks, teeb komisjon kindlaks, kas abimeede soodustab teatava majandustegevuse arengut ja kas see mõjutab ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

38.

Selleks et hinnata, kas teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi võib pidada siseturuga kokkusobivaks, teeb komisjon kindlaks, kas abimeede soodustab teatava majandustegevuse arengut ja kas see mõjutab ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| 39. | Punktis 39 nimetatud hindamisel võtab komisjon arvesse järgmisi aspekte.






  a) | Esimene tingimus: teadus- ja arendustegevuseks antav abi soodustab mõne majandustegevuse arengut







  i) | majandustegevuse kindlakstegemine (punkt 3.1.1); |
| --- | --- | --- | --- |

39.

Punktis 39 nimetatud hindamisel võtab komisjon arvesse järgmisi aspekte.

a)

Esimene tingimus: teadus- ja arendustegevuseks antav abi soodustab mõne majandustegevuse arengut

Esimene tingimus: teadus- ja arendustegevuseks antav abi soodustab mõne majandustegevuse arengut

i)

majandustegevuse kindlakstegemine (punkt 3.1.1);

| ii) | ergutav mõju: hindamine, kas abi muudab asjaomase ettevõtja või asjaomaste ettevõtjate käitumist nii, et nad hakkavad tegelema lisategevusalaga, millega nad ilma abita ei tegeleks või tegeleksid piiratult või muul viisil või muus kohas (punkt 3.1.2); |
| --- | --- |

ii)

ergutav mõju: hindamine, kas abi muudab asjaomase ettevõtja või asjaomaste ettevõtjate käitumist nii, et nad hakkavad tegelema lisategevusalaga, millega nad ilma abita ei tegeleks või tegeleksid piiratult või muul viisil või muus kohas (punkt 3.1.2);

ergutav mõju:

| iii) | abi ei ole vastuolus liidu õiguse asjakohaste sätete ega põhimõtetega (punkt 3.1.3). |
| --- | --- |

iii)

abi ei ole vastuolus liidu õiguse asjakohaste sätete ega põhimõtetega (punkt 3.1.3).

| b) | Teine tingimus: teadus- ja arendustegevuseks antav abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega







  i) | vajadus riigi sekkumiseks: abimeede peab tooma kaasa olulise paranemise, mida turg ise ei suuda saavutada, näiteks kõrvaldades turutõrke või lahendades võrdsete võimaluste või ühtekuuluvusega seotud probleemi, kui see on vajalik (punkt 3.2.1); |
| --- | --- | --- |

b)

Teine tingimus: teadus- ja arendustegevuseks antav abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega

Teine tingimus: teadus- ja arendustegevuseks antav abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega

i)

vajadus riigi sekkumiseks: abimeede peab tooma kaasa olulise paranemise, mida turg ise ei suuda saavutada, näiteks kõrvaldades turutõrke või lahendades võrdsete võimaluste või ühtekuuluvusega seotud probleemi, kui see on vajalik (punkt 3.2.1);

vajadus riigi sekkumiseks:

| ii) | abimeetme asjakohasus: kavandatud abimeede peab olema sobiv poliitikavahend majandustegevuse arengu soodustamiseks (punkt 3.2.2); |
| --- | --- |

ii)

abimeetme asjakohasus: kavandatud abimeede peab olema sobiv poliitikavahend majandustegevuse arengu soodustamiseks (punkt 3.2.2);

abimeetme asjakohasus:

| iii) | abi proportsionaalsus (minimaalne abi): abi summa ja osakaal peavad piirduma miinimumiga, mis on vajalik selleks, et ajendada asjaomast ettevõtjat või asjaomaseid ettevõtjaid tegema lisainvesteeringut või hakkama tegelema lisategevusalaga (punkt 3.2.3); |
| --- | --- |

iii)

abi proportsionaalsus (minimaalne abi): abi summa ja osakaal peavad piirduma miinimumiga, mis on vajalik selleks, et ajendada asjaomast ettevõtjat või asjaomaseid ettevõtjaid tegema lisainvesteeringut või hakkama tegelema lisategevusalaga (punkt 3.2.3);

abi proportsionaalsus (minimaalne abi):

| iv) | abi läbipaistvus: liikmesriikidel, komisjonil, ettevõtjatel ja üldsusel peab olema hea juurdepääs kõikidele asjaomastele õigusaktidele ja nende alusel antavat abi käsitlevale teabele (punkt 3.2.4); |
| --- | --- |

iv)

abi läbipaistvus: liikmesriikidel, komisjonil, ettevõtjatel ja üldsusel peab olema hea juurdepääs kõikidele asjaomastele õigusaktidele ja nende alusel antavat abi käsitlevale teabele (punkt 3.2.4);

abi läbipaistvus:

| v) | teadus- ja arendustegevuseks ja innovatsiooniks antava abi võimalik kahjulik mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele peab olema võimalikult väike või puuduma (punkt 3.2.5); |
| --- | --- |

v)

teadus- ja arendustegevuseks ja innovatsiooniks antava abi võimalik kahjulik mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele peab olema võimalikult väike või puuduma (punkt 3.2.5);

| (vi) | abi positiivse ja negatiivse mõju suhe (punkt 3.2.6). |
| --- | --- |

(vi)

abi positiivse ja negatiivse mõju suhe (punkt 3.2.6).

3.1.   Esimene tingimus: teadus- ja arendustegevuseks antav abi soodustab mõne majandustegevuse arengut

Esimene tingimus: teadus- ja arendustegevuseks antav abi soodustab mõne majandustegevuse arengut

3.1.1.   Toetatava majandustegevuse kindlakstegemine

Toetatava majandustegevuse kindlakstegemine

| 40. | Komisjon hindab liikmesriigi antud teabe põhjal, millist majandustegevust teatatud meetmega toetatakse. |
| --- | --- |

40.

Komisjon hindab liikmesriigi antud teabe põhjal, millist majandustegevust teatatud meetmega toetatakse.

3.1.2.   Ergutav mõju

Ergutav mõju

3.1.2.1.   Üldtingimused

Üldtingimused

| 41. | Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat abi saab pidada siseturuga kokkusobivaks juhul, kui abil on ergutav mõju. Komisjon on seisukohal, et ergutava mõjuta abi ei soodusta majandustegevuse arengut. |
| --- | --- |

41.

Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat abi saab pidada siseturuga kokkusobivaks juhul, kui abil on ergutav mõju. Komisjon on seisukohal, et ergutava mõjuta abi ei soodusta majandustegevuse arengut.

| 42. | Ergutav mõju esineb juhul, kui abi muudab ettevõtja käitumist nii, et ta hakkab tegelema lisategevusalaga, millega ta ilma abita ei tegeleks või tegeleks piiratult või muul viisil. Abiga ei tohi siiski subsideerida tegevuse kulusid, mida ettevõtja niigi kannaks, ega hüvitada majandustegevuse tavalist äririski (49). |
| --- | --- |

42.

Ergutav mõju esineb juhul, kui abi muudab ettevõtja käitumist nii, et ta hakkab tegelema lisategevusalaga, millega ta ilma abita ei tegeleks või tegeleks piiratult või muul viisil. Abiga ei tohi siiski subsideerida tegevuse kulusid, mida ettevõtja niigi kannaks, ega hüvitada majandustegevuse tavalist äririski (49

| 43. | Komisjon ei pea abi abisaaja jaoks ergutavaks siis, kui teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga seonduvat tööd (50) on alustatud juba enne abisaaja abitaotluse esitamist riigi ametiasutusele (51). Kui tööde alustamine on leidnud aset enne abisaaja abitaotluse esitamist riigi ametiasutusele, ei ole projekt abikõlblik. |
| --- | --- |

43.

Komisjon ei pea abi abisaaja jaoks ergutavaks siis, kui teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga seonduvat tööd (50

51

| 44. | Abitaotlus peab sisaldama vähemalt taotleja nime ja suurust, projekti kirjeldust (sh asukoht ning algus- ja lõppkuupäev), projekti teostamiseks vajaliku riikliku toetuse summat ja abikõlblike kulude loetelu. |
| --- | --- |

44.

Abitaotlus peab sisaldama vähemalt taotleja nime ja suurust, projekti kirjeldust (sh asukoht ning algus- ja lõppkuupäev), projekti teostamiseks vajaliku riikliku toetuse summat ja abikõlblike kulude loetelu.

| 45. | Kui fiskaalmeetmed kujutavad endast riigiabi, võib komisjon otsustada liikmesriikide esitatud hindamisuuringute (52) põhjal, et meetmetel on ergutav mõju, kuna need ergutavad ettevõtjaid tegema suuremaid kulutusi teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile. |
| --- | --- |

45.

Kui fiskaalmeetmed kujutavad endast riigiabi, võib komisjon otsustada liikmesriikide esitatud hindamisuuringute (52

3.1.2.2.   Üksikabi andmisel kohaldatavad lisatingimused

Üksikabi andmisel kohaldatavad lisatingimused

| 46. | Teatamisele kuuluva üksikabi puhul peavad liikmesriigid komisjonile tõendama, et abil on ergutav mõju, ja esitama selleks selged tõendid, mis näitavad abi positiivset mõju ettevõtja otsusele tegeleda teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga, millega ta vastasel juhul ei tegeleks. Selleks et võimaldada komisjonil asjaomast abimeedet põhjalikult hinnata, peab asjaomane liikmesriik esitama teabe abi saava projekti kohta ning võimaluse korral kirjeldama põhjalikult ka seda, mis oleks toimunud või oleks põhjendatud eelduste kohaselt võinud toimuda abi mitteandmise korral (st esitama vastupidise stsenaariumi). Vastupidine stsenaarium võib seisneda alternatiivse projekti puudumises, kui see on tõendatud, või selgelt määratletud ja piisavalt prognoositavas alternatiivprojektis, mida abisaaja oma sisemises otsusetegemises kaalub, ning see võib olla seotud alternatiivprojektiga, mis osaliselt või täielikult rakendatakse väljaspool Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

46.

Teatamisele kuuluva üksikabi puhul peavad liikmesriigid komisjonile tõendama, et abil on ergutav mõju, ja esitama selleks selged tõendid, mis näitavad abi positiivset mõju ettevõtja otsusele tegeleda teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga, millega ta vastasel juhul ei tegeleks. Selleks et võimaldada komisjonil asjaomast abimeedet põhjalikult hinnata, peab asjaomane liikmesriik esitama teabe abi saava projekti kohta ning võimaluse korral kirjeldama põhjalikult ka seda, mis oleks toimunud või oleks põhjendatud eelduste kohaselt võinud toimuda abi mitteandmise korral (st esitama vastupidise stsenaariumi). Vastupidine stsenaarium võib seisneda alternatiivse projekti puudumises, kui see on tõendatud, või selgelt määratletud ja piisavalt prognoositavas alternatiivprojektis, mida abisaaja oma sisemises otsusetegemises kaalub, ning see võib olla seotud alternatiivprojektiga, mis osaliselt või täielikult rakendatakse väljaspool Euroopa Liitu.

| 47. | Komisjon võtab oma analüüsis arvesse järgmisi aspekte:






  a) | kavandatud muutuse kirjeldus: üksikasjalikult tuleb kirjeldada käitumise muutust, mida riigiabiga tahetakse saavutada (uue projekti algatamine, projekti suuruse või ulatuse laiendamine või kiirem teostamine); |
| --- | --- | --- |

47.

Komisjon võtab oma analüüsis arvesse järgmisi aspekte:

a)

kavandatud muutuse kirjeldus: üksikasjalikult tuleb kirjeldada käitumise muutust, mida riigiabiga tahetakse saavutada (uue projekti algatamine, projekti suuruse või ulatuse laiendamine või kiirem teostamine);

kavandatud muutuse kirjeldus:

| b) | vastupidise stsenaariumi analüüs: käitumise muutuse kindlakstegemiseks tuleb võrrelda kavandatava tegevuse eeldatavat tulemust ja ulatust abi andmise ja mitteandmise korral. Stsenaariumide erinevus näitab abimeetme toimet ja ergutavat mõju; |
| --- | --- |

b)

vastupidise stsenaariumi analüüs: käitumise muutuse kindlakstegemiseks tuleb võrrelda kavandatava tegevuse eeldatavat tulemust ja ulatust abi andmise ja mitteandmise korral. Stsenaariumide erinevus näitab abimeetme toimet ja ergutavat mõju;

vastupidise stsenaariumi analüüs:

| c) | tulusus: kui projekt või investeering iseenesest ei ole ettevõtja jaoks kasumlik, kuid toob olulist kasu ühiskonnale, on abil tõenäolisemalt ergutav mõju; |
| --- | --- |

c)

tulusus: kui projekt või investeering iseenesest ei ole ettevõtja jaoks kasumlik, kuid toob olulist kasu ühiskonnale, on abil tõenäolisemalt ergutav mõju;

tulusus:

| d) | investeeringute summa ja rahavoogude ajakava: suurt alginvesteeringut, väikest saadavat rahavoogu ning rahavoogude märkimisväärse osa tekkimist väga kauges tulevikus või väga ebakindlal viisil peetakse ergutava mõju hindamisel positiivseteks elementideks; |
| --- | --- |

d)

investeeringute summa ja rahavoogude ajakava: suurt alginvesteeringut, väikest saadavat rahavoogu ning rahavoogude märkimisväärse osa tekkimist väga kauges tulevikus või väga ebakindlal viisil peetakse ergutava mõju hindamisel positiivseteks elementideks;

investeeringute summa ja rahavoogude ajakava:

| e) | kaasnev riskitase: riski hindamisel võetakse eelkõige arvesse investeeringu pöördumatust, ärilise ebaõnnestumise tõenäosust ning ohtu, et projekti tootlikkus on oodatust väiksem, projektil on abisaaja muid tegevusi kahjustav mõju ja projekti kulude tõttu väheneb ettevõtja finantssuutlikkus. |
| --- | --- |

e)

kaasnev riskitase: riski hindamisel võetakse eelkõige arvesse investeeringu pöördumatust, ärilise ebaõnnestumise tõenäosust ning ohtu, et projekti tootlikkus on oodatust väiksem, projektil on abisaaja muid tegevusi kahjustav mõju ja projekti kulude tõttu väheneb ettevõtja finantssuutlikkus.

kaasnev riskitase:

| 48. | Liikmesriike kutsutakse eelkõige üles kasutama juhatuse dokumente, riskianalüüse, finantsaruandeid, äriplaane, eksperdiarvamusi ja muid hinnatava projektiga seotud uuringuid. Ergutavat mõju võivad liikmesriikidel aidata tõendada dokumendid, mis sisaldavad teavet nõudlus-, kulu- ja finantsprognooside kohta, investeerimiskomisjonile esitatavad dokumendid, milles kirjeldatakse üksikasjalikult eri investeerimisstsenaariume, või finantsasutustele esitatavad dokumendid. |
| --- | --- |

48.

Liikmesriike kutsutakse eelkõige üles kasutama juhatuse dokumente, riskianalüüse, finantsaruandeid, äriplaane, eksperdiarvamusi ja muid hinnatava projektiga seotud uuringuid. Ergutavat mõju võivad liikmesriikidel aidata tõendada dokumendid, mis sisaldavad teavet nõudlus-, kulu- ja finantsprognooside kohta, investeerimiskomisjonile esitatavad dokumendid, milles kirjeldatakse üksikasjalikult eri investeerimisstsenaariume, või finantsasutustele esitatavad dokumendid.

| 49. | Selleks et tagada ergutava mõju objektiivne kindlaksmääramine, võib komisjon hindamisel võrrelda konkreetset ettevõtjat käsitlevat teavet andmetega tegevusala kohta, millel abisaaja tegutseb. Eelkõige peaksid liikmesriigid võimaluse korral esitama majandussektorit käsitleva teabe, mis tõendab, et abisaaja vastupidine stsenaarium, nõutav kasumlikkus ja oodatavad rahavood on põhjendatud. |
| --- | --- |

49.

Selleks et tagada ergutava mõju objektiivne kindlaksmääramine, võib komisjon hindamisel võrrelda konkreetset ettevõtjat käsitlevat teavet andmetega tegevusala kohta, millel abisaaja tegutseb. Eelkõige peaksid liikmesriigid võimaluse korral esitama majandussektorit käsitleva teabe, mis tõendab, et abisaaja vastupidine stsenaarium, nõutav kasumlikkus ja oodatavad rahavood on põhjendatud.

| 50. | Kasumlikkust saab sel otstarbel hinnata meetoditega, mida abi saav ettevõtja tõendatavalt kasutab või mida üldiselt kasutatakse asjaomasel tegevusalal; need võivad olla projekti nüüdispuhasväärtuse (53) hindamise meetod, sisemise tulumäära (54) hindamise meetod või kasutatud kapitali keskmise tasuvuse hindamise meetod. |
| --- | --- |

50.

Kasumlikkust saab sel otstarbel hinnata meetoditega, mida abi saav ettevõtja tõendatavalt kasutab või mida üldiselt kasutatakse asjaomasel tegevusalal; need võivad olla projekti nüüdispuhasväärtuse (53

54

| 51. | Piiriülese teadus- ja arendustegevuse, teadus- ja katsetamistaristute ning innovatsiooniklastrite jaoks antava investeeringutoetuse puhul peab komisjon piiriülest koostööd soodustavaid või rohkem kui ühe liikmesriigi rahastatavaid investeeringuid abi ergutavat mõju suurendada võivaks teguriks. Sellistel juhtudel on väga tõenäoline, et selline abi ergutab suuremat või ulatuslikumat teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni või kiirendab selle rakendamist või et projekti kogukulud suurenevad (vt põhjendus 142), sest tegevust on rohkem kui üksnes riigisiseste vajaduste rahuldamisele suunatud projektis. |
| --- | --- |

51.

Piiriülese teadus- ja arendustegevuse, teadus- ja katsetamistaristute ning innovatsiooniklastrite jaoks antava investeeringutoetuse puhul peab komisjon piiriülest koostööd soodustavaid või rohkem kui ühe liikmesriigi rahastatavaid investeeringuid abi ergutavat mõju suurendada võivaks teguriks. Sellistel juhtudel on väga tõenäoline, et selline abi ergutab suuremat või ulatuslikumat teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni või kiirendab selle rakendamist või et projekti kogukulud suurenevad (vt põhjendus 142), sest tegevust on rohkem kui üksnes riigisiseste vajaduste rahuldamisele suunatud projektis.

| 52. | Seetõttu ei peeta abi siseturuga kokkusobivaks siis, kui ilmneb, et sama tegevust saaks teostada ja teostataks ka ilma abita. |
| --- | --- |

52.

Seetõttu ei peeta abi siseturuga kokkusobivaks siis, kui ilmneb, et sama tegevust saaks teostada ja teostataks ka ilma abita.

3.1.3.   Asjakohast liidu õigust ei rikuta

Asjakohast liidu õigust ei rikuta

| 53. | Kui riigiabi meetmest, sellega seotud tingimustest (sh selle rahastamise meetod, kui see meetod on meetme lahutamatu osa) või rahastatavast tegevusest tuleneks asjakohase liidu õiguse rikkumine, ei saa sellist abi pidada siseturuga kokkusobivaks (55). |
| --- | --- |

53.

Kui riigiabi meetmest, sellega seotud tingimustest (sh selle rahastamise meetod, kui see meetod on meetme lahutamatu osa) või rahastatavast tegevusest tuleneks asjakohase liidu õiguse rikkumine, ei saa sellist abi pidada siseturuga kokkusobivaks (55

| 54. | Komisjon võtab üksikabi siseturuga kokkusobivust hinnates arvesse eelkõige aluslepingu artikli 101 või 102 alusel algatatud rikkumismenetlusi, mis võivad olla abisaajaga seotud ning aluslepingu artikli 107 lõike 3 kohase hindamise jaoks olulised (56). |
| --- | --- |

54.

Komisjon võtab üksikabi siseturuga kokkusobivust hinnates arvesse eelkõige aluslepingu artikli 101 või 102 alusel algatatud rikkumismenetlusi, mis võivad olla abisaajaga seotud ning aluslepingu artikli 107 lõike 3 kohase hindamise jaoks olulised (56

3.2.   Teine tingimus: teadus- ja arendustegevuseks antav abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega

Teine tingimus: teadus- ja arendustegevuseks antav abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega

| 55. | Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt võib pidada siseturuga kokkusobivaks abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kuid ainult juhul, „kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega“. |
| --- | --- |

55.

Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt võib pidada siseturuga kokkusobivaks abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kuid ainult juhul, „kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega“.

| 56. | Selle hindamine, kas siseturule avaldatakse negatiivset mõju, hõlmab eri majanduslike ja ühiskondlike aspektide hindamist. Käesolevas alajaotises kirjeldatakse meetodit, mille kohaselt komisjon kasutab oma kaalutlusõigust kokkusobivushindamise teise tingimuse kohasel hindamisel, mida on nimetatud punkti 39 alapunktis b. |
| --- | --- |

56.

Selle hindamine, kas siseturule avaldatakse negatiivset mõju, hõlmab eri majanduslike ja ühiskondlike aspektide hindamist. Käesolevas alajaotises kirjeldatakse meetodit, mille kohaselt komisjon kasutab oma kaalutlusõigust kokkusobivushindamise teise tingimuse kohasel hindamisel, mida on nimetatud punkti 39 alapunktis b.

| 57. | Iga abimeede moonutab juba oma olemuselt konkurentsi ja mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. Selleks aga, et hinnata, kas abi moonutav mõju on võimalikult väike, kontrollib komisjon, kas abi on vajalik, asjakohane, proportsionaalne ja läbipaistev. |
| --- | --- |

57.

Iga abimeede moonutab juba oma olemuselt konkurentsi ja mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. Selleks aga, et hinnata, kas abi moonutav mõju on võimalikult väike, kontrollib komisjon, kas abi on vajalik, asjakohane, proportsionaalne ja läbipaistev.

| 58. | Seejärel hindab komisjon asjaomase teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava abi moonutavat mõju konkurentsile ja kaubandustingimustele. Täpsemalt võib teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas antav abi põhjustada kindla tooteturu moonutamist ja asukohaga seotud mõju. Seejärel võrdleb komisjon abi positiivset mõju selle negatiivse mõjuga konkurentsile ja kaubandusele. Kui positiivne mõju on negatiivsest suurem, peab komisjon abi kokkusobivaks. |
| --- | --- |

58.

Seejärel hindab komisjon asjaomase teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava abi moonutavat mõju konkurentsile ja kaubandustingimustele. Täpsemalt võib teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas antav abi põhjustada kindla tooteturu moonutamist ja asukohaga seotud mõju. Seejärel võrdleb komisjon abi positiivset mõju selle negatiivse mõjuga konkurentsile ja kaubandusele. Kui positiivne mõju on negatiivsest suurem, peab komisjon abi kokkusobivaks.

3.2.1.   Vajadus riigi sekkumiseks

Vajadus riigi sekkumiseks

| 59. | Riigiabimeede peab olema suunatud olukorrale, kus abi saab tuua kaasa olulise arengu, mida turg ise ei suuda saavutada, näiteks kõrvaldada asjaomast teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga seotud tegevust või investeeringut kahjustava turutõrke. |
| --- | --- |

59.

Riigiabimeede peab olema suunatud olukorrale, kus abi saab tuua kaasa olulise arengu, mida turg ise ei suuda saavutada, näiteks kõrvaldada asjaomast teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga seotud tegevust või investeeringut kahjustava turutõrke.

3.2.1.1.   Üldtingimused

Üldtingimused

| 60. | Riigiabi võib olla vajalik teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni hoogustamiseks juhul, kui turg iseseisvalt ei suuda anda tõhusat tulemust. Selleks et hinnata, kas riigiabi aitab tegelikult saavutada kavandatud eesmärki, tuleb kõigepealt kindlaks teha lahendamist vajav probleem. Riigiabi peaks olema suunatud olukorrale, kus see saab tuua kaasa olulise arengu, mida turg iseseisvalt ei suudaks saavutada. Liikmesriigid peaksid selgitama, kuidas abimeede saab tegelikult leevendada kindlakstehtud turutõrkeid, mille tõttu turg ise ei suuda asjaomast teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga seotud tegevust või investeeringut teha. |
| --- | --- |

60.

Riigiabi võib olla vajalik teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni hoogustamiseks juhul, kui turg iseseisvalt ei suuda anda tõhusat tulemust. Selleks et hinnata, kas riigiabi aitab tegelikult saavutada kavandatud eesmärki, tuleb kõigepealt kindlaks teha lahendamist vajav probleem. Riigiabi peaks olema suunatud olukorrale, kus see saab tuua kaasa olulise arengu, mida turg iseseisvalt ei suudaks saavutada. Liikmesriigid peaksid selgitama, kuidas abimeede saab tegelikult leevendada kindlakstehtud turutõrkeid, mille tõttu turg ise ei suuda asjaomast teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga seotud tegevust või investeeringut teha.

| 61. | Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon toimub rea tegevuste kaudu, mis tavaliselt eelnevad tooteturgudele ning milles kasutatakse olemasolevat potentsiaali uute või täiustatud toodete, teenuste ja protsesside väljatöötamiseks kas samade või täiesti uute tooteturgude jaoks, soodustades ühtlasi majanduskasvu, aidates kaasa territoriaalsele või sotsiaalsele ühtekuuluvusele või edendades üldist tarbijahuvi. Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni olemasolevat potentsiaali arvesse võttes võivad turutõrked siiski takistada optimaalse tulemuse saavutamist ja viia ebapiisava tulemuseni järgmistel põhjustel:






  a) | positiivne välismõju või teadmiste levik: teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon toob ühiskonnale tihti kasu positiivse ülekanduva mõju näol, milleks on näiteks teadmiste levik või paremad võimalused muudele ettevõtjatele täiendavate toodete ja teenuste väljatöötamiseks. Turutingimustes ei pruugi paljude projektide tulusus siiski hoolimata nende ühiskondlikust kasust erasektori jaoks atraktiivne olla, sest kasumit taotlevad ettevõtjad ei pea teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga tegelemise määra üle otsustamisel oma tegevusest saadavat kasu enda jaoks piisavaks. Seega võib riigiabi aidata rakendada projekte, mis toovad üldist ühiskondlikku ja majanduslikku kasu ning mida vastasel juhul ei teostataks.
  Igasugune teadus- ja arendustegevusest ning innovatsioonist saadav kasu ei ole siiski välismõju ning ainuüksi välismõju olemasolu ei tähenda automaatselt, et riigiabi on siseturuga kokkusobiv. Üldiselt on tarbijad valmis maksma uutest toodetest ja teenustest saadava otsese kasu eest, ettevõtjad seevastu saavad oma investeeringust kasu muude olemasolevate vahendite, näiteks intellektuaalomandi õiguste kaudu. Mõnikord on sellised vahendid siiski puudulikud ja säilib teatav turutõrge, mida saab kõrvaldada riigiabiga. Alusuuringute puhul väidetakse näiteks tihti, et teiste isikute juurdepääsu teatava tegevuse tulemustele võib olla keeruline välistada ja seetõttu võivad need tulemused omandada avaliku hüve iseloomu. Teisalt saab spetsiifilisemaid tootmisega seotud teadmisi sageli hästi kaitsta näiteks patentide abil, mis võimaldavad leiutajal saada leiutisest suuremat tulu; |
| --- | --- | --- |

61.

Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon toimub rea tegevuste kaudu, mis tavaliselt eelnevad tooteturgudele ning milles kasutatakse olemasolevat potentsiaali uute või täiustatud toodete, teenuste ja protsesside väljatöötamiseks kas samade või täiesti uute tooteturgude jaoks, soodustades ühtlasi majanduskasvu, aidates kaasa territoriaalsele või sotsiaalsele ühtekuuluvusele või edendades üldist tarbijahuvi. Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni olemasolevat potentsiaali arvesse võttes võivad turutõrked siiski takistada optimaalse tulemuse saavutamist ja viia ebapiisava tulemuseni järgmistel põhjustel:

a)

positiivne välismõju või teadmiste levik: teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon toob ühiskonnale tihti kasu positiivse ülekanduva mõju näol, milleks on näiteks teadmiste levik või paremad võimalused muudele ettevõtjatele täiendavate toodete ja teenuste väljatöötamiseks. Turutingimustes ei pruugi paljude projektide tulusus siiski hoolimata nende ühiskondlikust kasust erasektori jaoks atraktiivne olla, sest kasumit taotlevad ettevõtjad ei pea teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga tegelemise määra üle otsustamisel oma tegevusest saadavat kasu enda jaoks piisavaks. Seega võib riigiabi aidata rakendada projekte, mis toovad üldist ühiskondlikku ja majanduslikku kasu ning mida vastasel juhul ei teostataks.

positiivne välismõju või teadmiste levik

Igasugune teadus- ja arendustegevusest ning innovatsioonist saadav kasu ei ole siiski välismõju ning ainuüksi välismõju olemasolu ei tähenda automaatselt, et riigiabi on siseturuga kokkusobiv. Üldiselt on tarbijad valmis maksma uutest toodetest ja teenustest saadava otsese kasu eest, ettevõtjad seevastu saavad oma investeeringust kasu muude olemasolevate vahendite, näiteks intellektuaalomandi õiguste kaudu. Mõnikord on sellised vahendid siiski puudulikud ja säilib teatav turutõrge, mida saab kõrvaldada riigiabiga. Alusuuringute puhul väidetakse näiteks tihti, et teiste isikute juurdepääsu teatava tegevuse tulemustele võib olla keeruline välistada ja seetõttu võivad need tulemused omandada avaliku hüve iseloomu. Teisalt saab spetsiifilisemaid tootmisega seotud teadmisi sageli hästi kaitsta näiteks patentide abil, mis võimaldavad leiutajal saada leiutisest suuremat tulu;

| b) | puudulik ja ühekülgne teave: teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni iseloomustab suur ebakindlus. Teatavatel asjaoludel võib puuduliku ja ühekülgse teabe tõttu juhtuda, et erainvestorid ei taha rahastada väärtuslikke projekte ning kõrge kvalifikatsiooniga töötajad ei ole teadlikud töövõimalustest innovaatilistes ettevõtetes. Sellest tulenevalt ei pruugi inimressurssi ja rahalisi vahendeid olla piisavalt ning võib juhtuda, et ühiskonna või majanduse jaoks potentsiaalselt väärtuslikud projektid jäävad teostamata.
  Teatavatel juhtudel võib puudulik ja ühekülgne teave takistada ka juurdepääsu rahastamisele. Puudulik teave ja riski olemasolu ei õigusta siiski automaatselt riigiabi andmise vajadust. Asjaolu, et erasektori jaoks väiksema investeeringutasuvusega projekte ei rahastata, võib olla märk turu tõhususest. Lisaks on risk äritegevuse osa ega kujuta endast iseenesest turutõrget. Ühekülgse teabe korral võib risk siiski rahastamisprobleeme süvendada; |
| --- | --- |

b)

puudulik ja ühekülgne teave: teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni iseloomustab suur ebakindlus. Teatavatel asjaoludel võib puuduliku ja ühekülgse teabe tõttu juhtuda, et erainvestorid ei taha rahastada väärtuslikke projekte ning kõrge kvalifikatsiooniga töötajad ei ole teadlikud töövõimalustest innovaatilistes ettevõtetes. Sellest tulenevalt ei pruugi inimressurssi ja rahalisi vahendeid olla piisavalt ning võib juhtuda, et ühiskonna või majanduse jaoks potentsiaalselt väärtuslikud projektid jäävad teostamata.

puudulik ja ühekülgne teave

Teatavatel juhtudel võib puudulik ja ühekülgne teave takistada ka juurdepääsu rahastamisele. Puudulik teave ja riski olemasolu ei õigusta siiski automaatselt riigiabi andmise vajadust. Asjaolu, et erasektori jaoks väiksema investeeringutasuvusega projekte ei rahastata, võib olla märk turu tõhususest. Lisaks on risk äritegevuse osa ega kujuta endast iseenesest turutõrget. Ühekülgse teabe korral võib risk siiski rahastamisprobleeme süvendada;

| c) | kooskõlastamise ja võrgustumisega seotud tõrked: ettevõtjate suutlikkus teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni eesmärgil oma tegevust kooskõlastada või omavahel suhelda võib olla mitmel põhjusel takistatud, näiteks raskuste tõttu tegevuse kooskõlastamisel suure hulga koostööpartnerite vahel, kelle huvid võivad lahkneda, probleemide tõttu lepingute koostamisel ja raskuste tõttu koostöö korraldamisel näiteks seoses tundliku teabe jagamisega. |
| --- | --- |

c)

kooskõlastamise ja võrgustumisega seotud tõrked: ettevõtjate suutlikkus teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni eesmärgil oma tegevust kooskõlastada või omavahel suhelda võib olla mitmel põhjusel takistatud, näiteks raskuste tõttu tegevuse kooskõlastamisel suure hulga koostööpartnerite vahel, kelle huvid võivad lahkneda, probleemide tõttu lepingute koostamisel ja raskuste tõttu koostöö korraldamisel näiteks seoses tundliku teabe jagamisega.

kooskõlastamise ja võrgustumisega seotud tõrked:

3.2.1.2.   Üksikabi andmisel kohaldatavad lisatingimused

Üksikabi andmisel kohaldatavad lisatingimused

| 62. | Kuigi teatavad turutõrked võivad teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni üldist taset kahjustada, ei mõjuta need kõiki ettevõtjaid ja sektoreid samal määral. Seepärast peaksid liikmesriigid teatamisele kuuluva üksikabi puhul esitama piisavalt teavet selle kohta, kas abi eesmärk on kõrvaldada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni takistav üldine turutõrge või kindlat sektorit või tegevusharu mõjutav konkreetne turutõrge. |
| --- | --- |

62.

Kuigi teatavad turutõrked võivad teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni üldist taset kahjustada, ei mõjuta need kõiki ettevõtjaid ja sektoreid samal määral. Seepärast peaksid liikmesriigid teatamisele kuuluva üksikabi puhul esitama piisavalt teavet selle kohta, kas abi eesmärk on kõrvaldada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni takistav üldine turutõrge või kindlat sektorit või tegevusharu mõjutav konkreetne turutõrge.

| 63. | Komisjon võtab arvesse järgmisi aspekte:






  a) | teadmiste levik: teadmiste levitamise kavandatud määr; loodavate teadmiste spetsiifilisus; intellektuaalomandiõiguse kaitse kättesaadavus; vastastikune täiendavus muude toodete ja teenustega; |
| --- | --- | --- |

63.

Komisjon võtab arvesse järgmisi aspekte:

a)

teadmiste levik: teadmiste levitamise kavandatud määr; loodavate teadmiste spetsiifilisus; intellektuaalomandiõiguse kaitse kättesaadavus; vastastikune täiendavus muude toodete ja teenustega;

teadmiste levik:

| b) | puudulik ja ühekülgne teave: teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni riskitase ja keerukus; välise rahastamise vajadus; abisaaja omadused, mis mõjutavad välisrahastamise kättesaadavust; |
| --- | --- |

b)

puudulik ja ühekülgne teave: teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni riskitase ja keerukus; välise rahastamise vajadus; abisaaja omadused, mis mõjutavad välisrahastamise kättesaadavust;

puudulik ja ühekülgne teave:

| c) | puudulik kooskõlastamine: koostööd tegevate ettevõtjate arv; koostöö intensiivsus; koostööpartnerite lahknevad huvid; probleemid lepingute koostamisel; probleemid koostöö kooskõlastamisel. |
| --- | --- |

c)

puudulik kooskõlastamine: koostööd tegevate ettevõtjate arv; koostöö intensiivsus; koostööpartnerite lahknevad huvid; probleemid lepingute koostamisel; probleemid koostöö kooskõlastamisel.

puudulik kooskõlastamine:

| 64. | Abimeetmega toetatavat teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni takistava väidetava turutõrke analüüsimisel võtab komisjon arvesse eelkõige kõiki olemasolevaid valdkondlikke võrdlusi ja muid uuringuid, mille peaks esitama asjaomane liikmesriik. |
| --- | --- |

64.

Abimeetmega toetatavat teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni takistava väidetava turutõrke analüüsimisel võtab komisjon arvesse eelkõige kõiki olemasolevaid valdkondlikke võrdlusi ja muid uuringuid, mille peaks esitama asjaomane liikmesriik.

| 65. | Kui liikmesriigid teatavad investeeringuteks ettenähtud abi või tegevusabi andmisest klastritele, peavad nad esitama teabe innovatsiooniklastri kavandatud või eeldatava spetsialiseerumise, olemasoleva piirkondliku potentsiaali ning liidus sarnase eesmärgiga klastrite olemasolu kohta. Kui see on asjakohane, peaksid liikmesriigid selgitama ka seda, kuidas klaster saab kasu tuua liidu majanduse tehnoloogilisele arengule ja digiüleminekule. Kui toetatav innovatsiooniklaster on digitaalse innovatsiooni keskus, võib komisjon sellist kasulikku mõju eeldada. Komisjon analüüsib, kas innovatsiooniklastri tegevuse kaudu ergutatava koostöö eesmärk on muu hulgas lühendada aega, mis kulub uute teadmiste loomisest nende muutumiseni innovaatilisteks rakendusteks. Sellised rakendused võivad olla uued tooted, teenused, protsessid või lahendused, mis võivad põhineda ka digitehnoloogial või aidata muuta liidu majandust muu hulgas kooskõlas rohelise kokkuleppega ja teatisega „Euroopa digituleviku kujundamine“. |
| --- | --- |

65.

Kui liikmesriigid teatavad investeeringuteks ettenähtud abi või tegevusabi andmisest klastritele, peavad nad esitama teabe innovatsiooniklastri kavandatud või eeldatava spetsialiseerumise, olemasoleva piirkondliku potentsiaali ning liidus sarnase eesmärgiga klastrite olemasolu kohta. Kui see on asjakohane, peaksid liikmesriigid selgitama ka seda, kuidas klaster saab kasu tuua liidu majanduse tehnoloogilisele arengule ja digiüleminekule. Kui toetatav innovatsiooniklaster on digitaalse innovatsiooni keskus, võib komisjon sellist kasulikku mõju eeldada. Komisjon analüüsib, kas innovatsiooniklastri tegevuse kaudu ergutatava koostöö eesmärk on muu hulgas lühendada aega, mis kulub uute teadmiste loomisest nende muutumiseni innovaatilisteks rakendusteks. Sellised rakendused võivad olla uued tooted, teenused, protsessid või lahendused, mis võivad põhineda ka digitehnoloogial või aidata muuta liidu majandust muu hulgas kooskõlas rohelise kokkuleppega ja teatisega „Euroopa digituleviku kujundamine“.

| 66. | Kui liikmesriigid teatavad investeeringuteks ettenähtud abi andmisest katsetamistaristutele, peavad nad esitama üksikasjaliku ja täpse teabe selle kohta, milline on katsetamistaristu kavandatud või eeldatav spetsialiseerumine, kas taristu on ajakohasel tasemel ja kuidas see võiks piirkonna, riigi või liidu tasandil soodustada liidu majanduse digi- ja rohepööret. Samuti peavad liikmesriigid andma teavet, kas liidus on sarnaseid riiklikult või muul viisil rahastatud katsetamistaristuid. Liikmesriigid peaksid andma teavet ka kasutajate laadi kohta, nagu nende suurus ja sektor, ning muud asjakohast teavet. Komisjon hindab seda, kui suur osa taristu tegevusmahust on ette nähtud teenuste osutamiseks VKEdele ja võimaldab neil seega oma tootmisprotsessi tõhustada ning innovaatiliste toodete ja ärimudelite loomise võimet parandada, eelkõige tänu sellele, et neil on parem juurdepääs digitehnoloogiale. |
| --- | --- |

66.

Kui liikmesriigid teatavad investeeringuteks ettenähtud abi andmisest katsetamistaristutele, peavad nad esitama üksikasjaliku ja täpse teabe selle kohta, milline on katsetamistaristu kavandatud või eeldatav spetsialiseerumine, kas taristu on ajakohasel tasemel ja kuidas see võiks piirkonna, riigi või liidu tasandil soodustada liidu majanduse digi- ja rohepööret. Samuti peavad liikmesriigid andma teavet, kas liidus on sarnaseid riiklikult või muul viisil rahastatud katsetamistaristuid. Liikmesriigid peaksid andma teavet ka kasutajate laadi kohta, nagu nende suurus ja sektor, ning muud asjakohast teavet. Komisjon hindab seda, kui suur osa taristu tegevusmahust on ette nähtud teenuste osutamiseks VKEdele ja võimaldab neil seega oma tootmisprotsessi tõhustada ning innovaatiliste toodete ja ärimudelite loomise võimet parandada, eelkõige tänu sellele, et neil on parem juurdepääs digitehnoloogiale.

| 67. | Kui riigiabi antakse projektidele või tegevuseks, mida kas otseselt või kaudselt rahastab ka liit (st komisjon, tema rakendusametid, aluslepingu artiklite 185 ja 187 alusel loodud ühisettevõtted või muud rakendusasutused, mille puhul liidu rahalised vahendid ei ole otseselt ega kaudselt liikmesriikide kontrolli all), leiab komisjon, et riigi sekkumise vajadus on kindlaks tehtud. |
| --- | --- |

67.

Kui riigiabi antakse projektidele või tegevuseks, mida kas otseselt või kaudselt rahastab ka liit (st komisjon, tema rakendusametid, aluslepingu artiklite 185 ja 187 alusel loodud ühisettevõtted või muud rakendusasutused, mille puhul liidu rahalised vahendid ei ole otseselt ega kaudselt liikmesriikide kontrolli all), leiab komisjon, et riigi sekkumise vajadus on kindlaks tehtud.

| 68. | Kui aga riigiabi antakse projektidele või tegevuseks, mis tehnoloogilise sisu, riskitaseme ja ulatuse poolest sarnanevad liidus juba turutingimustel teostatavate projektidega, eeldab komisjon üldiselt turutõrke puudumist ning nõuab täiendavaid tõendeid ja põhjendusi riigi sekkumise vajaduse kohta. Eelkõige katsetamistaristute ja innovatsiooniklastrite puhul peavad liikmesriigid tõendama, et riigi toetuse tulemusena ei dubleerita teenuseid, mida liidus tegutsevad üksused juba pakuvad, sest see võib viia kasutamata jääva võimsuse loomiseni ning seada toetatava investeeringu majandusliku elujõulisuse kahtluse alla. |
| --- | --- |

68.

Kui aga riigiabi antakse projektidele või tegevuseks, mis tehnoloogilise sisu, riskitaseme ja ulatuse poolest sarnanevad liidus juba turutingimustel teostatavate projektidega, eeldab komisjon üldiselt turutõrke puudumist ning nõuab täiendavaid tõendeid ja põhjendusi riigi sekkumise vajaduse kohta. Eelkõige katsetamistaristute ja innovatsiooniklastrite puhul peavad liikmesriigid tõendama, et riigi toetuse tulemusena ei dubleerita teenuseid, mida liidus tegutsevad üksused juba pakuvad, sest see võib viia kasutamata jääva võimsuse loomiseni ning seada toetatava investeeringu majandusliku elujõulisuse kahtluse alla.

3.2.2.   Abimeetme asjakohasus

Abimeetme asjakohasus

| 69. | Esitatud abimeede peab olema abi kavandatud eesmärgi saavutamiseks asjakohane poliitikavahend, mis tähendab, et samu tulemusi ei tohi olla võimalik saavutada sobivama ja vähem moonutava poliitika- ja abimeetmega. |
| --- | --- |

69.

Esitatud abimeede peab olema abi kavandatud eesmärgi saavutamiseks asjakohane poliitikavahend, mis tähendab, et samu tulemusi ei tohi olla võimalik saavutada sobivama ja vähem moonutava poliitika- ja abimeetmega.

3.2.2.1.   Asjakohasus alternatiivsete poliitikavahenditega võrreldes

Asjakohasus alternatiivsete poliitikavahenditega võrreldes

| 70. | Riigiabi ei ole ainus liikmesriikide poliitikavahend teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamiseks. Oluline on meeles pidada, et võib olla ka muid, sobivamaid vahendeid, nagu nõudlusega seotud meetmed, mis hõlmavad reguleerimist, riigihankeid või standardimist, ning avaliku sektori teadustegevuse ja hariduse suurem rahastamine ja üldised fiskaalmeetmed. Poliitikavahendi asjakohasus teatavas olukorras oleneb tavaliselt lahendamist vajava probleemi olemusest. Näiteks võib turule sisenemise tõkete vähendamine olla riigiabist asjakohasem meede, et lihtsustada uue osaleja juurdepääsu teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tulemustele. Kvalifitseeritud töötajate puuduse probleemi lahendamisel võib riigiabi andmisest asjakohasem olla suurem investeerimine haridusse. |
| --- | --- |

70.

Riigiabi ei ole ainus liikmesriikide poliitikavahend teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamiseks. Oluline on meeles pidada, et võib olla ka muid, sobivamaid vahendeid, nagu nõudlusega seotud meetmed, mis hõlmavad reguleerimist, riigihankeid või standardimist, ning avaliku sektori teadustegevuse ja hariduse suurem rahastamine ja üldised fiskaalmeetmed. Poliitikavahendi asjakohasus teatavas olukorras oleneb tavaliselt lahendamist vajava probleemi olemusest. Näiteks võib turule sisenemise tõkete vähendamine olla riigiabist asjakohasem meede, et lihtsustada uue osaleja juurdepääsu teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tulemustele. Kvalifitseeritud töötajate puuduse probleemi lahendamisel võib riigiabi andmisest asjakohasem olla suurem investeerimine haridusse.

| 71. | Abi andmist teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks võib lubada erandina üldisest riigiabi andmise keelust, kui see on vajalik asjaomase teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni võimaldamiseks. Seega on oluline hinnata, kas ja millises ulatuses võib teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat abi pidada asjakohaseks vahendiks teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni suurendamisel, võttes arvesse, et muude, konkurentsi vähem moonutavate meetmetega võib saavutada sama tulemuse. |
| --- | --- |

71.

Abi andmist teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks võib lubada erandina üldisest riigiabi andmise keelust, kui see on vajalik asjaomase teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni võimaldamiseks. Seega on oluline hinnata, kas ja millises ulatuses võib teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat abi pidada asjakohaseks vahendiks teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni suurendamisel, võttes arvesse, et muude, konkurentsi vähem moonutavate meetmetega võib saavutada sama tulemuse.

| 72. | Komisjon võtab kokkusobivuse analüüsimisel arvesse eelkõige kavandatud meetme mõjuhinnangut, mille on koostanud asjaomane liikmesriik. Asjakohaseks vahendiks peetakse meetmeid, mille puhul liikmesriik on kaalunud muid poliitikavõimalusi ning mille puhul on kindlaks tehtud ja komisjonile esitatud sellise valikulise vahendi nagu riigiabi eelised. |
| --- | --- |

72.

Komisjon võtab kokkusobivuse analüüsimisel arvesse eelkõige kavandatud meetme mõjuhinnangut, mille on koostanud asjaomane liikmesriik. Asjakohaseks vahendiks peetakse meetmeid, mille puhul liikmesriik on kaalunud muid poliitikavõimalusi ning mille puhul on kindlaks tehtud ja komisjonile esitatud sellise valikulise vahendi nagu riigiabi eelised.

| 73. | Kui riigiabi antakse projektidele või tegevuseks, mida kas otseselt või kaudselt rahastab ka liit (st komisjon, tema rakendusametid, aluslepingu artiklite 185 ja 187 alusel loodud ühisettevõtted või muud rakendusasutused, mille puhul liidu rahalised vahendid ei ole otseselt või kaudselt liikmesriikide kontrolli all), leiab komisjon, et abimeetme asjakohasus on kindlaks tehtud. Liikmesriigid peaksid tõendama, et hinnatava projekti või tegevuse jaoks antav riigiabi looks sünergia liidu programmidest tuleva rahastamise või kaasfinantseerimisega. |
| --- | --- |

73.

Kui riigiabi antakse projektidele või tegevuseks, mida kas otseselt või kaudselt rahastab ka liit (st komisjon, tema rakendusametid, aluslepingu artiklite 185 ja 187 alusel loodud ühisettevõtted või muud rakendusasutused, mille puhul liidu rahalised vahendid ei ole otseselt või kaudselt liikmesriikide kontrolli all), leiab komisjon, et abimeetme asjakohasus on kindlaks tehtud. Liikmesriigid peaksid tõendama, et hinnatava projekti või tegevuse jaoks antav riigiabi looks sünergia liidu programmidest tuleva rahastamise või kaasfinantseerimisega.

3.2.2.2.   Asjakohasus muude abivahenditega võrreldes

Asjakohasus muude abivahenditega võrreldes

| 74. | Riigiabi võib anda mitmes vormis. Liikmesriigid peaksid seepärast tagama, et abi antakse kaubandust ja konkurentsi tõenäoliselt kõige vähem moonutavas vormis. Seega, kui abi antakse vormis, mis toob otsese rahalise eelise (nt otsetoetused, maksude või muude kohustuslike tasudega seotud vabastused ja soodustused või maa, toodete või teenuste saamine soodushinnaga), peab asjaomane liikmesriik esitama muude võimaluste analüüsi ning selgitama, miks või kuidas muud, potentsiaalselt vähem moonutavad abivormid (nt tagasimakstavad ettemaksed) või võla- või omakapitaliinstrumentidel põhinevad abivormid (nt riigigarantiid, aktsiate ostmine või muu võla või kapitali andmine soodustingimustel) on vähem asjakohased. |
| --- | --- |

74.

Riigiabi võib anda mitmes vormis. Liikmesriigid peaksid seepärast tagama, et abi antakse kaubandust ja konkurentsi tõenäoliselt kõige vähem moonutavas vormis. Seega, kui abi antakse vormis, mis toob otsese rahalise eelise (nt otsetoetused, maksude või muude kohustuslike tasudega seotud vabastused ja soodustused või maa, toodete või teenuste saamine soodushinnaga), peab asjaomane liikmesriik esitama muude võimaluste analüüsi ning selgitama, miks või kuidas muud, potentsiaalselt vähem moonutavad abivormid (nt tagasimakstavad ettemaksed) või võla- või omakapitaliinstrumentidel põhinevad abivormid (nt riigigarantiid, aktsiate ostmine või muu võla või kapitali andmine soodustingimustel) on vähem asjakohased.

| 75. | Abimeetme valimisel tuleks lähtuda turutõrkest, mida abimeetmega soovitakse kõrvaldada. Näiteks kui turutõrge seisneb välise laenuraha kättesaadavuse probleemis, mis on tingitud ühekülgsest teabest, peaksid liikmesriigid üldiselt andma abi pigem likviidsustoetusena (nt laen või tagatis) kui tagastamatu abina. Juhul kui ettevõtjale on vaja pakkuda ka teatavas ulatuses riskide jagamist, tuleks abimeetmeks üldiselt valida tagasimakstav ettemakse. Liikmesriigid peavad põhjendama valitud vahendi sobivust asjaomase turutõrke kõrvaldamiseks eelkõige siis, kui nad annavad abi turulähedaseks tegevuseks muus vormis kui likviidsustoetus või tagasimakstav ettemakse. Rakenduskavade eesmärke ja prioriteete rakendavate abikavade puhul eeldatakse põhimõtteliselt, et asjakohane on rakenduskavas valitud rahastamisvahend. |
| --- | --- |

75.

Abimeetme valimisel tuleks lähtuda turutõrkest, mida abimeetmega soovitakse kõrvaldada. Näiteks kui turutõrge seisneb välise laenuraha kättesaadavuse probleemis, mis on tingitud ühekülgsest teabest, peaksid liikmesriigid üldiselt andma abi pigem likviidsustoetusena (nt laen või tagatis) kui tagastamatu abina. Juhul kui ettevõtjale on vaja pakkuda ka teatavas ulatuses riskide jagamist, tuleks abimeetmeks üldiselt valida tagasimakstav ettemakse. Liikmesriigid peavad põhjendama valitud vahendi sobivust asjaomase turutõrke kõrvaldamiseks eelkõige siis, kui nad annavad abi turulähedaseks tegevuseks muus vormis kui likviidsustoetus või tagasimakstav ettemakse. Rakenduskavade eesmärke ja prioriteete rakendavate abikavade puhul eeldatakse põhimõtteliselt, et asjakohane on rakenduskavas valitud rahastamisvahend.

3.2.3.   Abi proportsionaalsus

Abi proportsionaalsus

3.2.3.1.   Üldtingimused

Üldtingimused

| 76. | Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat abi peetakse proportsionaalseks, kui abisumma piirdub abi saava tegevuse teostamiseks minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

76.

Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat abi peetakse proportsionaalseks, kui abisumma piirdub abi saava tegevuse teostamiseks minimaalselt vajalikuga.

3.2.3.1.1.   Abi ülemmäär

| 77. | Selleks et tagada abi proportsionaalsus sellega toetatava teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni elluviimist takistavate turutõrgetega, mille kõrvaldamiseks abi kavandatakse, tuleb abisumma määramisel lähtuda eelnevalt kindlaksmääratud abikõlblikest kuludest ja abi peab piirduma teatava osaga neist abikõlblikest kuludest (edaspidi „abi osakaal“). Abi osakaal tuleb kindlaks määrata iga abisaaja kohta, sealhulgas koostööprojektide puhul. |
| --- | --- |

77.

Selleks et tagada abi proportsionaalsus sellega toetatava teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni elluviimist takistavate turutõrgetega, mille kõrvaldamiseks abi kavandatakse, tuleb abisumma määramisel lähtuda eelnevalt kindlaksmääratud abikõlblikest kuludest ja abi peab piirduma teatava osaga neist abikõlblikest kuludest (edaspidi „abi osakaal“). Abi osakaal tuleb kindlaks määrata iga abisaaja kohta, sealhulgas koostööprojektide puhul.

| 78. | Et tagada prognoositavus ja võrdsed võimalused, kohaldab komisjon teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava abi puhul abi ülemmäärasid, mis määratakse kindlaks kolme kriteeriumi alusel: i) abi lähedus turule kui näitaja, mis võimaldab hinnata abi eeldatavat negatiivset mõju ja vajadust abi järele, võttes arvesse seda, et abi saava tegevuse oodatavad tulud võivad olla suuremad, ii) abisaaja suurus kui näitaja, mis võimaldab hinnata väiksema ettevõtja tavaliselt suuremaid raskusi riskantse projekti rahastamisel, ning iii) turutõrke olulisus, nagu teadmiste levitamise oletatav kasulik välismõju. Seepärast peaks abi osakaal olema arendustegevuse ja innovatsiooni puhul üldiselt madalam kui teadustegevuse puhul. Samad kaalutlused kehtivad ka katsetamistaristutele antava abi osakaalu puhul; katsetamistaristud osutavad juba oma olemuselt enamasti turulähedasemates teadus- ja arendustegevustes seisnevaid teenuseid ettevõtjatele. |
| --- | --- |

78.

Et tagada prognoositavus ja võrdsed võimalused, kohaldab komisjon teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava abi puhul abi ülemmäärasid, mis määratakse kindlaks kolme kriteeriumi alusel: i) abi lähedus turule kui näitaja, mis võimaldab hinnata abi eeldatavat negatiivset mõju ja vajadust abi järele, võttes arvesse seda, et abi saava tegevuse oodatavad tulud võivad olla suuremad, ii) abisaaja suurus kui näitaja, mis võimaldab hinnata väiksema ettevõtja tavaliselt suuremaid raskusi riskantse projekti rahastamisel, ning iii) turutõrke olulisus, nagu teadmiste levitamise oletatav kasulik välismõju. Seepärast peaks abi osakaal olema arendustegevuse ja innovatsiooni puhul üldiselt madalam kui teadustegevuse puhul. Samad kaalutlused kehtivad ka katsetamistaristutele antava abi osakaalu puhul; katsetamistaristud osutavad juba oma olemuselt enamasti turulähedasemates teadus- ja arendustegevustes seisnevaid teenuseid ettevõtjatele.

| 79. | Käesoleva raamistikuga hõlmatud abimeetmete puhul arvessevõetavad abikõlblikud kulud on esitatud I lisas. Juhul kui teadus- ja arendusprojekt koosneb erinevatest ülesannetest, peab iga abikõlblik ülesanne kuuluma kas alusuuringute, rakendusuuringute või tootearenduse kategooriasse (57). Komisjon lähtub eri tegevuste liigitamisel asjakohasesse kategooriasse (58) oma kogemustest ning OECD Frascati käsiraamatus (59) esitatud konkreetsetest näidetest ja selgitustest. |
| --- | --- |

79.

Käesoleva raamistikuga hõlmatud abimeetmete puhul arvessevõetavad abikõlblikud kulud on esitatud I lisas. Juhul kui teadus- ja arendusprojekt koosneb erinevatest ülesannetest, peab iga abikõlblik ülesanne kuuluma kas alusuuringute, rakendusuuringute või tootearenduse kategooriasse (57

58

59

| 80. | Abikõlblikud teadus- ja arendustegevuse ning innovatsioonikulud peavad olema tõendatud võimalikult ajakohaste dokumentidega, mis on selged ja konkreetsed. Täiendavad üldkulud ja muud tegevuskulud, sealhulgas materjali-, tarvikute ja muude sarnaste toodete kulud, mis tulenevad otse projektist, võivad olla arvutatud ka lihtsustatud kuluarvestuse meetodil, kohaldades ühetaolist kulumäära, mis võib olla kokku kuni 20 % kõikidest teadus- ja arendusprojekti abikõlblikest otsekuludest, mis on määratletud I lisa punktides a–d ning tervishoiu seisukohalt oluliste või sellega seotud teadus- ja arendusprojektide puhul punktis g. Sellisel juhul määratakse kaudsete kulude arvutamiseks kasutatavad teadus- ja arendusprojekti kulud kindlaks tavapärase raamatupidamiskorra alusel ning need peavad hõlmama ainult abikõlblikke teadus- ja arendusprojekti kulusid, mis on loetletud I lisa punktides a–d ning tervishoiu seisukohalt oluliste või sellega seotud teadus- ja arendusprojektide puhul punktis g. Programmi „Euroopa horisont“ raames kaasrahastatavate projektide puhul võivad liikmesriigid teadus- ja arendusprojekti kaudsete kulude arvutamiseks kasutada programmi lihtsustatud kuluarvestusmeetodit. |
| --- | --- |

80.

Abikõlblikud teadus- ja arendustegevuse ning innovatsioonikulud peavad olema tõendatud võimalikult ajakohaste dokumentidega, mis on selged ja konkreetsed. Täiendavad üldkulud ja muud tegevuskulud, sealhulgas materjali-, tarvikute ja muude sarnaste toodete kulud, mis tulenevad otse projektist, võivad olla arvutatud ka lihtsustatud kuluarvestuse meetodil, kohaldades ühetaolist kulumäära, mis võib olla kokku kuni 20 % kõikidest teadus- ja arendusprojekti abikõlblikest otsekuludest, mis on määratletud I lisa punktides a–d ning tervishoiu seisukohalt oluliste või sellega seotud teadus- ja arendusprojektide puhul punktis g. Sellisel juhul määratakse kaudsete kulude arvutamiseks kasutatavad teadus- ja arendusprojekti kulud kindlaks tavapärase raamatupidamiskorra alusel ning need peavad hõlmama ainult abikõlblikke teadus- ja arendusprojekti kulusid, mis on loetletud I lisa punktides a–d ning tervishoiu seisukohalt oluliste või sellega seotud teadus- ja arendusprojektide puhul punktis g. Programmi „Euroopa horisont“ raames kaasrahastatavate projektide puhul võivad liikmesriigid teadus- ja arendusprojekti kaudsete kulude arvutamiseks kasutada programmi lihtsustatud kuluarvestusmeetodit.

| 81. | Abi ülemmäärad, mida kohaldatakse üldiselt kõikide abikõlblike teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni toetavate meetmete suhtes, on esitatud II lisas (60). Kui raamistikus ei ole sätestatud teisiti, juhindub komisjon teatamisele kuuluvate meetmete kategooriate hindamisel kõikidest grupierandi määruse kohaselt teadus- ja arendus- ning innovatsioonimeetmete suhtes kohaldatavatest abi osakaaludest. |
| --- | --- |

81.

Abi ülemmäärad, mida kohaldatakse üldiselt kõikide abikõlblike teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni toetavate meetmete suhtes, on esitatud II lisas (60

| 82. | Teadusasutuste ja ettevõtjate koostööna teostatavatele projektidele riigiabi andmise korral ei tohi kombineeritud abi, mis koosneb riigi otsetoetusest ja teadusasutuste panusest samasse projekti (kui see panus kujutab endast abi), ületada kohaldatavat abi osakaalu iga abisaava ettevõtja kohta. |
| --- | --- |

82.

Teadusasutuste ja ettevõtjate koostööna teostatavatele projektidele riigiabi andmise korral ei tohi kombineeritud abi, mis koosneb riigi otsetoetusest ja teadusasutuste panusest samasse projekti (kui see panus kujutab endast abi), ületada kohaldatavat abi osakaalu iga abisaava ettevõtja kohta.

3.2.3.1.2.   Tagasimakstavad ettemaksed

| 83. | Kui liikmesriik teeb tagasimakstava ettemakse, mis on käsitatav riigiabina aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kohaldatakse käesolevas alajaotises sätestatud eeskirju. |
| --- | --- |

83.

Kui liikmesriik teeb tagasimakstava ettemakse, mis on käsitatav riigiabina aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kohaldatakse käesolevas alajaotises sätestatud eeskirju.

| 84. | Juhul kui liikmesriik saab piisavatel kontrollitavatel andmetel põhineva usaldusväärse metoodika alusel tõendada, et tagasimakstava ettemakse brutotoetusekvivalenti on võimalik välja arvutada, võib ta komisjonile abikavast ja kasutatavast metoodikast teatada. Kui komisjon kiidab metoodika heaks ja peab kava kokkusobivaks, võib abi anda tagasimakstava ettemakse brutotoetusekvivalendi alusel kuni II lisas sätestatud abi ülemmäärani. |
| --- | --- |

84.

Juhul kui liikmesriik saab piisavatel kontrollitavatel andmetel põhineva usaldusväärse metoodika alusel tõendada, et tagasimakstava ettemakse brutotoetusekvivalenti on võimalik välja arvutada, võib ta komisjonile abikavast ja kasutatavast metoodikast teatada. Kui komisjon kiidab metoodika heaks ja peab kava kokkusobivaks, võib abi anda tagasimakstava ettemakse brutotoetusekvivalendi alusel kuni II lisas sätestatud abi ülemmäärani.

| 85. | Kõigil muudel juhtudel esitatakse tagasimakstav ettemakse protsendina abikõlblikest kuludest ja see võib ületada kohaldatavat abi ülemmäära kümne protsendipunkti võrra, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | projekti edukuse korral peab meede tagama, et ettemakse tagasimaksmisel ei ole intressimäär väiksem diskontomäärast, mida kohaldatakse vastavalt komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (61); |
| --- | --- | --- |

85.

Kõigil muudel juhtudel esitatakse tagasimakstav ettemakse protsendina abikõlblikest kuludest ja see võib ületada kohaldatavat abi ülemmäära kümne protsendipunkti võrra, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

projekti edukuse korral peab meede tagama, et ettemakse tagasimaksmisel ei ole intressimäär väiksem diskontomäärast, mida kohaldatakse vastavalt komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (61);

61

| b) | kui tulemus ületab edukana määratletud tulemust, peaks asjaomane liikmesriik nõudma ettemakstud summa tagasimaksest suuremaid makseid ja kohaldatavale diskontomäärale vastavat intressi; |
| --- | --- |

b)

kui tulemus ületab edukana määratletud tulemust, peaks asjaomane liikmesriik nõudma ettemakstud summa tagasimaksest suuremaid makseid ja kohaldatavale diskontomäärale vastavat intressi;

| c) | projekti ebaõnnestumise korral ei tule ettemakset täies ulatuses tagasi maksta. Osalise edu korral peaks tagasimakse olema proportsionaalne saavutatud eduga. |
| --- | --- |

c)

projekti ebaõnnestumise korral ei tule ettemakset täies ulatuses tagasi maksta. Osalise edu korral peaks tagasimakse olema proportsionaalne saavutatud eduga.

| 86. | Selleks et komisjon saaks meedet hinnata, tuleb esitada projekti edukuse korral tehtavat tagasimakset käsitlevad üksikasjalikud sätted, milles on edukas tulemus mõistliku ja kaalutletud hüpoteesi alusel selgelt määratletud. |
| --- | --- |

86.

Selleks et komisjon saaks meedet hinnata, tuleb esitada projekti edukuse korral tehtavat tagasimakset käsitlevad üksikasjalikud sätted, milles on edukas tulemus mõistliku ja kaalutletud hüpoteesi alusel selgelt määratletud.

3.2.3.1.3.   Fiskaalmeetmed

| 87. | Kui fiskaalne abimeede kujutab endast riigiabi, võib sellise abi osakaalu arvutada kas üksikprojekti kohta või ettevõtja üldise maksuvähenduse ja tema kõikide kuni kolme järjestikuse eelarveaasta jooksul tekkinud abikõlblike teadus-, arendus- ja innovatsioonikulude suhtarvuna. Viimasel juhul võib fiskaalset abimeedet kohaldada vahet tegemata igasuguse abikõlbliku tegevuse suhtes, kuid abi ei tohi ületada tootearenduse puhul kohaldatavat abi osakaalu (62). |
| --- | --- |

87.

Kui fiskaalne abimeede kujutab endast riigiabi, võib sellise abi osakaalu arvutada kas üksikprojekti kohta või ettevõtja üldise maksuvähenduse ja tema kõikide kuni kolme järjestikuse eelarveaasta jooksul tekkinud abikõlblike teadus-, arendus- ja innovatsioonikulude suhtarvuna. Viimasel juhul võib fiskaalset abimeedet kohaldada vahet tegemata igasuguse abikõlbliku tegevuse suhtes, kuid abi ei tohi ületada tootearenduse puhul kohaldatavat abi osakaalu (62

3.2.3.1.4.   Abi kumuleerimine

| 88. | Abi võib anda samal ajal mitme abikava alusel või liita sihtotstarbelise üksikabiga tingimusel, et tegevusele või projektile antava riigiabi kogusumma ei ületa käesolevas raamistikus sätestatud abi ülemmäärasid. Nagu on märgitud punktis 10, ei kujuta liidu rahalised vahendid, mida keskselt haldavad liidu institutsioonid, asutused, ühisettevõtjad või muud organid ja mis ei ole otseselt ega kaudselt liikmesriikide kontrolli all, endast riigiabi ning neid ei tule arvesse võtta. Kui selliste liidu rahaliste vahenditega koos kasutatakse riigiabi, ei tohi samade abikõlblike kulude katmiseks antavate avaliku sektori rahaliste vahendite kogusumma olla suurem kui kohaldatavates ELi õiguse eeskirjades sätestatud soodsaim rahastamismäär. |
| --- | --- |

88.

Abi võib anda samal ajal mitme abikava alusel või liita sihtotstarbelise üksikabiga tingimusel, et tegevusele või projektile antava riigiabi kogusumma ei ületa käesolevas raamistikus sätestatud abi ülemmäärasid. Nagu on märgitud punktis 10, ei kujuta liidu rahalised vahendid, mida keskselt haldavad liidu institutsioonid, asutused, ühisettevõtjad või muud organid ja mis ei ole otseselt ega kaudselt liikmesriikide kontrolli all, endast riigiabi ning neid ei tule arvesse võtta. Kui selliste liidu rahaliste vahenditega koos kasutatakse riigiabi, ei tohi samade abikõlblike kulude katmiseks antavate avaliku sektori rahaliste vahendite kogusumma olla suurem kui kohaldatavates ELi õiguse eeskirjades sätestatud soodsaim rahastamismäär.

| 89. | Liidu rahalistest vahenditest või liidu asutuste, ühisettevõtete või muude organite poolt kaasrahastatud katsetamistaristuid võib avaliku sektori vahenditest toetada kuni 100 % ulatuses abikõlblikest investeerimiskuludest, tingimusel et projektile antava avaliku sektori kogurahastuse (st riigiabi ja muud avaliku sektori rahastamisallikad) vajalikkus on tõendatud rahastamispuudujääki näitava usaldusväärse hinnanguga, millega tagatakse, et avaliku sektori kogurahastus ei tingi ülemäärast hüvitamist (63). |
| --- | --- |

89.

Liidu rahalistest vahenditest või liidu asutuste, ühisettevõtete või muude organite poolt kaasrahastatud katsetamistaristuid võib avaliku sektori vahenditest toetada kuni 100 % ulatuses abikõlblikest investeerimiskuludest, tingimusel et projektile antava avaliku sektori kogurahastuse (st riigiabi ja muud avaliku sektori rahastamisallikad) vajalikkus on tõendatud rahastamispuudujääki näitava usaldusväärse hinnanguga, millega tagatakse, et avaliku sektori kogurahastus ei tingi ülemäärast hüvitamist (63

| 90. | Juhul kui teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava abi korral arvesse võetavad abikõlblikud kulud võivad täies ulatuses või osaliselt olla abikõlblikud ka muuks otstarbeks antava abi raames, kohaldatakse kattuva osa suhtes asjakohastest eeskirjadest tulenevat soodsaimat ülemmäära. |
| --- | --- |

90.

Juhul kui teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava abi korral arvesse võetavad abikõlblikud kulud võivad täies ulatuses või osaliselt olla abikõlblikud ka muuks otstarbeks antava abi raames, kohaldatakse kattuva osa suhtes asjakohastest eeskirjadest tulenevat soodsaimat ülemmäära.

| 91. | Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat abi ei tohi samade abikõlblike kulude puhul kumuleerida vähese tähtsusega abiga, kui selle tulemusel ületaks abi osakaal käesolevas raamistikus sätestatut. |
| --- | --- |

91.

Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat abi ei tohi samade abikõlblike kulude puhul kumuleerida vähese tähtsusega abiga, kui selle tulemusel ületaks abi osakaal käesolevas raamistikus sätestatut.

3.2.3.2.   Üksikabi andmisel kohaldatavad lisatingimused

Üksikabi andmisel kohaldatavad lisatingimused

| 92. | Teatamisele kuuluva üksikabi korral ei ole vastavus eelnevalt kindlaksmääratud abi ülemmäärale piisav abi proportsionaalsuse tagamiseks. |
| --- | --- |

92.

Teatamisele kuuluva üksikabi korral ei ole vastavus eelnevalt kindlaksmääratud abi ülemmäärale piisav abi proportsionaalsuse tagamiseks.

| 93. | Üldreeglina kontrollib komisjon abi proportsionaalsuse kindlakstegemiseks, et abi summa ei ületaks miinimumi, mis tagab toetatava projekti piisava kasumlikkuse, näiteks võimaldades saavutada sisemise tulumäära, mis vastab konkreetse sektori või ettevõtte võrdlusmäärale või tasuvuslävele. Selleks otstarbeks võib kasutada ka tavalisi tulumäärasid, mida abi saav ettevõtja muude teadus- ja arendus- ning innovatsiooniprojektide puhul harilikult eeldab, abisaaja kui terviku kapitalikulu või asjaomase tegevusala puhul tavapäraselt täheldatud tulumäärasid. Arvesse tuleb võtta kõiki asjakohaseid eeldatavaid kulusid ja tulusid projekti eluea jooksul, sealhulgas teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tulemustega seotud kulusid ja tulusid. |
| --- | --- |

93.

Üldreeglina kontrollib komisjon abi proportsionaalsuse kindlakstegemiseks, et abi summa ei ületaks miinimumi, mis tagab toetatava projekti piisava kasumlikkuse, näiteks võimaldades saavutada sisemise tulumäära, mis vastab konkreetse sektori või ettevõtte võrdlusmäärale või tasuvuslävele. Selleks otstarbeks võib kasutada ka tavalisi tulumäärasid, mida abi saav ettevõtja muude teadus- ja arendus- ning innovatsiooniprojektide puhul harilikult eeldab, abisaaja kui terviku kapitalikulu või asjaomase tegevusala puhul tavapäraselt täheldatud tulumäärasid. Arvesse tuleb võtta kõiki asjakohaseid eeldatavaid kulusid ja tulusid projekti eluea jooksul, sealhulgas teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tulemustega seotud kulusid ja tulusid.

| 94. | Kui näiteks äriühingu sisedokumentidega tõendatakse, et abi saajal on selge valik, kas rakendada abi saav projekt või alternatiivne projekt ilma abita, loetakse abi minimaalselt vajalikuga piirduvaks ainult juhul, kui selle summa ei ole suurem kui asjaomase tegevuse täiendavad netokulud võrreldes ilma riigiabita teostatava alternatiivse projekti kuludega. Täiendava netokulu kindlaksmääramiseks võrdleb komisjon abi saavasse projekti tehtava investeeringu ja vastupidise stsenaariumi korral teostatavasse projekti tehtava investeeringu eeldatavat nüüdispuhasväärtust, võttes arvesse eri äristsenaariumide tõenäosust (64). |
| --- | --- |

94.

Kui näiteks äriühingu sisedokumentidega tõendatakse, et abi saajal on selge valik, kas rakendada abi saav projekt või alternatiivne projekt ilma abita, loetakse abi minimaalselt vajalikuga piirduvaks ainult juhul, kui selle summa ei ole suurem kui asjaomase tegevuse täiendavad netokulud võrreldes ilma riigiabita teostatava alternatiivse projekti kuludega. Täiendava netokulu kindlaksmääramiseks võrdleb komisjon abi saavasse projekti tehtava investeeringu ja vastupidise stsenaariumi korral teostatavasse projekti tehtava investeeringu eeldatavat nüüdispuhasväärtust, võttes arvesse eri äristsenaariumide tõenäosust (64

| 95. | Juhul kui abi antakse teadus- ja arendusprojektide teostamiseks või teadus- või katsetamistaristu rajamiseks või ajakohastamiseks ning kui komisjon saab punktides 93 või 94 esitatud meetodiga kindlaks teha, et abi piirdub rangelt minimaalse vajalikuga, võidakse lubada II lisas sätestatud abi ülemmäära suurendada kuni järgmises tabelis esitatud määradeni. | Väikeettevõtja | Keskmise suurusega ettevõtja | Suurettevõtja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Teadus- ja arendusprojektidele antav abi | | | |
| Alusuuringud | 100 % | 100 % | 100 % |
| Rakendusuuringud | 80 % | 70 % | 60 % |
| — | tõhusa koostöö korral ettevõtjate vahel (suurettevõtjate puhul piiriülene koostöö või koostöö vähemalt ühe VKEga) või ettevõtja ja teadusasutuse vahel või |

95.

Juhul kui abi antakse teadus- ja arendusprojektide teostamiseks või teadus- või katsetamistaristu rajamiseks või ajakohastamiseks ning kui komisjon saab punktides 93 või 94 esitatud meetodiga kindlaks teha, et abi piirdub rangelt minimaalse vajalikuga, võidakse lubada II lisas sätestatud abi ülemmäära suurendada kuni järgmises tabelis esitatud määradeni.

Väikeettevõtja

Keskmise suurusega ettevõtja

Suurettevõtja

Teadus- ja arendusprojektidele antav abi

Teadus- ja arendusprojektidele antav abi

Alusuuringud

Alusuuringud

100 %

100 %

100 %

Rakendusuuringud

Rakendusuuringud

80 %

70 %

60 %

—

tõhusa koostöö korral ettevõtjate vahel (suurettevõtjate puhul piiriülene koostöö või koostöö vähemalt ühe VKEga) või ettevõtja ja teadusasutuse vahel või

| — | tulemuste laialdase levitamise korral või |
| --- | --- |

—

tulemuste laialdase levitamise korral või

90 %

80 %

70 %

| — | teadus- ja arendusprojekti läbiviimise korral aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tingimustele vastavates toetatavates piirkondades või |
| --- | --- |

—

teadus- ja arendusprojekti läbiviimise korral aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tingimustele vastavates toetatavates piirkondades või

| — | teadus- ja arendusprojekti läbiviimise korral aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tingimustele vastavates toetatavates piirkondades |
| --- | --- |

—

teadus- ja arendusprojekti läbiviimise korral aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tingimustele vastavates toetatavates piirkondades

90  %

või

85  %

80  %

või

75  %

70  %

või

65  %

Teadustaristu rajamiseks ja ajakohastamiseks antav abi

Teadustaristu rajamiseks ja ajakohastamiseks antav abi

60 %

| — | juhul kui riiklik rahastus tuleb vähemalt kahelt liikmesriigilt või |
| --- | --- |

—

juhul kui riiklik rahastus tuleb vähemalt kahelt liikmesriigilt või

| — | ELi tasandil hinnatud ja välja valitud teadustaristule antav abi |
| --- | --- |

—

ELi tasandil hinnatud ja välja valitud teadustaristule antav abi

70  %

Katsetamistaristu rajamiseks ja ajakohastamiseks antav abi

Katsetamistaristu rajamiseks ja ajakohastamiseks antav abi

55  %

45  %

35  %

| — | juhul kui riiklik rahastus tuleb vähemalt kahelt liikmesriigilt või |
| --- | --- |

—

juhul kui riiklik rahastus tuleb vähemalt kahelt liikmesriigilt või

| — | kui katsetamistaristut on hinnatud ja see on välja valitud ELi tasandil (sealhulgas kaasrahastuse või kvaliteedimärgise tüüpi stsenaarium) ja/või |
| --- | --- |

—

kui katsetamistaristut on hinnatud ja see on välja valitud ELi tasandil (sealhulgas kaasrahastuse või kvaliteedimärgise tüüpi stsenaarium) ja/või

65  %

55  %

45  %

| — | kui katsetamistaristu osutab teenuseid peamiselt VKEdele (vähemalt 80 % ulatuses oma tegevusmahust) |
| --- | --- |

—

kui katsetamistaristu osutab teenuseid peamiselt VKEdele (vähemalt 80 % ulatuses oma tegevusmahust)

70  % (65  + 5 )

või

60  % (55  + 5 )

60  % (55  + 5 )

või

50  % (45  + 5 )

50  % (45  + 5 )

või

40  % (35  + 5 )

| 96. | Selleks et tõendada, et abi piirdub minimaalselt vajalikuga, peavad liikmesriigid selgitama, kuidas abisumma on kindlaks määratud. Ergutava mõju analüüsiks kasutatud dokumente ja arvutusi võib kasutada ka abi proportsionaalsuse hindamiseks. Kui kindlakstehtud abivajadus on seotud peamiselt raskustega turult laenuraha kaasamisel, mitte vähese kasumlikkusega, võib minimaalse abi tagamiseks olla sobivaim see, kui abi antakse laenu, tagatise või tagasimakstava ettemakse vormis, mitte tagastamatu abina. |
| --- | --- |

96.

Selleks et tõendada, et abi piirdub minimaalselt vajalikuga, peavad liikmesriigid selgitama, kuidas abisumma on kindlaks määratud. Ergutava mõju analüüsiks kasutatud dokumente ja arvutusi võib kasutada ka abi proportsionaalsuse hindamiseks. Kui kindlakstehtud abivajadus on seotud peamiselt raskustega turult laenuraha kaasamisel, mitte vähese kasumlikkusega, võib minimaalse abi tagamiseks olla sobivaim see, kui abi antakse laenu, tagatise või tagasimakstava ettemakse vormis, mitte tagastamatu abina.

| 97. | Juhul kui abi saava tegevuse teostamiseks on mitu võimalikku kandidaati, on proportsionaalsuse nõue tõenäolisemalt täidetud siis, kui abi antakse läbipaistvate, objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide põhjal. |
| --- | --- |

97.

Juhul kui abi saava tegevuse teostamiseks on mitu võimalikku kandidaati, on proportsionaalsuse nõue tõenäolisemalt täidetud siis, kui abi antakse läbipaistvate, objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide põhjal.

| 98. | Rahvusvahelise kaubanduse tegelike või võimalike otseste või kaudsete moonutuste kõrvaldamiseks võib lubada selles raamistikus üldiselt lubatutest suuremaid abi osakaalusid, kui konkurendid väljaspool Euroopa Liitu on saanud viimase kolme aasta jooksul või saavad edaspidi kas kaudselt või otseselt samaväärse osakaaluga abi samalaadsete projektide jaoks. Kui rahvusvahelise kaubanduse moonutused ilmnevad asjaomase sektori iseloomust tulenevalt tõenäoliselt hiljem kui kolme aasta pärast, võib vaatlusperioodi vastavas ulatuses pikendada. Võimaluse korral esitab liikmesriik komisjonile piisava teabe, mis võimaldab viimasel hinnata olukorda ja eelkõige vajadust võtta arvesse kolmanda riigi konkurendi konkurentsieelist. Kui komisjonil puuduvad tõendid antud või pakutud abi kohta, võib ta teha otsuse ka kaudsete tõendite põhjal. |
| --- | --- |

98.

Rahvusvahelise kaubanduse tegelike või võimalike otseste või kaudsete moonutuste kõrvaldamiseks võib lubada selles raamistikus üldiselt lubatutest suuremaid abi osakaalusid, kui konkurendid väljaspool Euroopa Liitu on saanud viimase kolme aasta jooksul või saavad edaspidi kas kaudselt või otseselt samaväärse osakaaluga abi samalaadsete projektide jaoks. Kui rahvusvahelise kaubanduse moonutused ilmnevad asjaomase sektori iseloomust tulenevalt tõenäoliselt hiljem kui kolme aasta pärast, võib vaatlusperioodi vastavas ulatuses pikendada. Võimaluse korral esitab liikmesriik komisjonile piisava teabe, mis võimaldab viimasel hinnata olukorda ja eelkõige vajadust võtta arvesse kolmanda riigi konkurendi konkurentsieelist. Kui komisjonil puuduvad tõendid antud või pakutud abi kohta, võib ta teha otsuse ka kaudsete tõendite põhjal.

| 99. | Tõendite kogumiseks võib komisjon kasutada oma uurimisvolitusi (65). |
| --- | --- |

99.

Tõendite kogumiseks võib komisjon kasutada oma uurimisvolitusi (65

3.2.4.   Läbipaistvus

Läbipaistvus

| 100. | Liikmesriigid peavad avaldama Euroopa Komisjoni läbipaistvusmoodulis (66) või ülevaatlikul riiklikul või piirkondlikul riigiabi käsitleval veebisaidil järgmise:






  (a) | üksikabi andmise otsuse või heakskiidetud abikava ja selle rakendussätete täielik tekst või link sellele; |
| --- | --- | --- |

100.

Liikmesriigid peavad avaldama Euroopa Komisjoni läbipaistvusmoodulis (66

(a)

üksikabi andmise otsuse või heakskiidetud abikava ja selle rakendussätete täielik tekst või link sellele;

| (b) | järgmine teave iga üksikabi kohta, mida antakse sihtotstarbeliselt või käesoleva raamistiku alusel heaks kiidetud abikava alusel ja mis ületab 100 000 eurot:






  — | Üksikabi saaja isik (67)







  — | Nimi |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

järgmine teave iga üksikabi kohta, mida antakse sihtotstarbeliselt või käesoleva raamistiku alusel heaks kiidetud abikava alusel ja mis ületab 100 000 eurot:

—

Üksikabi saaja isik (67)

67

—

Nimi

| — | Abisaaja tunnus |
| --- | --- |

—

Abisaaja tunnus

| — | Abisaaja ettevõtte liik abi andmise ajal:






  — | VKE |
| --- | --- | --- |

—

Abisaaja ettevõtte liik abi andmise ajal:

—

VKE

| — | Suurettevõtja |
| --- | --- |

—

Suurettevõtja

| — | Piirkond, kus abisaaja asub (NUTS 2. tasand või madalam) |
| --- | --- |

—

Piirkond, kus abisaaja asub (NUTS 2. tasand või madalam)

| — | Peamine majandussektor, kus abisaaja tegutseb, NACE rühma tasandil (68) |
| --- | --- |

—

Peamine majandussektor, kus abisaaja tegutseb, NACE rühma tasandil (68)

68

| — | Abi element, ja kui see on erinev, siis abi nominaalsumma (täissummana omavääringus) (69) |
| --- | --- |

—

Abi element, ja kui see on erinev, siis abi nominaalsumma (täissummana omavääringus) (69)

69

| — | Abimeede (70):






  — | Toetus / intressitoetus / võla mahakandmine |
| --- | --- | --- |

—

Abimeede (70):

70

—

Toetus / intressitoetus / võla mahakandmine

| — | Laen / tagasimakstavad ettemaksed / tagasimakstav toetus |
| --- | --- |

—

Laen / tagasimakstavad ettemaksed / tagasimakstav toetus

| — | Tagatis |
| --- | --- |

—

Tagatis

| — | Maksusoodustus või -vabastus |
| --- | --- |

—

Maksusoodustus või -vabastus

| — | Riskifinantseerimine |
| --- | --- |

—

Riskifinantseerimine

| — | Muu (palun täpsustage) |
| --- | --- |

—

Muu (palun täpsustage)

| — | Abi andmise kuupäev ja avaldamiskuupäev |
| --- | --- |

—

Abi andmise kuupäev ja avaldamiskuupäev

| — | Abi eesmärk |
| --- | --- |

—

Abi eesmärk

| — | Abi andev ametiasutus (andvad ametiasutused) |
| --- | --- |

—

Abi andev ametiasutus (andvad ametiasutused)

| — | Vajaduse korral volitatud üksuse nimi ja valitud finantsvahendajate nimed |
| --- | --- |

—

Vajaduse korral volitatud üksuse nimi ja valitud finantsvahendajate nimed

| — | Abimeetme viide (71) |
| --- | --- |

—

Abimeetme viide (71)

71

| 101. | Liikmesriigid peavad punktis 100 osutatud ülevaatlikud riigiabi käsitlevad veebisaidid üles ehitama selliselt, et teave oleks kergesti leitav. Teave tuleb avaldada geneerilises arvutustabeli andmevormingus, mis võimaldab andmeid tõhusalt otsida, välja võtta, alla laadida ja hõlpsasti internetis avaldada, näiteks CSV- või XML-vormingus. Veebisait peab olema üldsusele kättesaadav ilma ühegi piiranguta, kaasa arvatud eelneva kasutajaks registreerumiseta. |
| --- | --- |

101.

Liikmesriigid peavad punktis 100 osutatud ülevaatlikud riigiabi käsitlevad veebisaidid üles ehitama selliselt, et teave oleks kergesti leitav. Teave tuleb avaldada geneerilises arvutustabeli andmevormingus, mis võimaldab andmeid tõhusalt otsida, välja võtta, alla laadida ja hõlpsasti internetis avaldada, näiteks CSV- või XML-vormingus. Veebisait peab olema üldsusele kättesaadav ilma ühegi piiranguta, kaasa arvatud eelneva kasutajaks registreerumiseta.

| 102. | Maksusoodustustes seisnevate abikavade puhul loetakse punkti 100 alapunktis b sätestatud tingimused täidetuks, kui liikmesriigid avaldavad üksikabi suuruse kohta nõutava teabe järgmiste vahemikena (miljonites eurodes): [0,1–0,5]; [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30–60]; [60–100]; [100–250]; [250 ja rohkem]. |
| --- | --- |

102.

Maksusoodustustes seisnevate abikavade puhul loetakse punkti 100 alapunktis b sätestatud tingimused täidetuks, kui liikmesriigid avaldavad üksikabi suuruse kohta nõutava teabe järgmiste vahemikena (miljonites eurodes): [0,1–0,5]; [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30–60]; [60–100]; [100–250]; [250 ja rohkem].

| 103. | Punkti 100 alapunktis b nimetatud teave tuleb avaldada kuue kuu jooksul alates abi andmise kuupäevast või maksusoodustustena antava abi puhul ühe aasta jooksul alates maksudeklaratsiooni esitamise tähtpäevast (72). Ebaseadusliku, kuid hiljem kokkusobivaks tunnistatud abi puhul peavad liikmesriigid selle teabe avaldama kuue kuu jooksul alates kuupäevast, millal komisjon abi kokkusobivaks tunnistava otsuse vastu võttis. Aluslepingu kohaste riigiabieeskirjade täitmise tagamiseks peab see teave olema kättesaadav vähemalt kümme aastat alates abi andmise kuupäevast. |
| --- | --- |

103.

Punkti 100 alapunktis b nimetatud teave tuleb avaldada kuue kuu jooksul alates abi andmise kuupäevast või maksusoodustustena antava abi puhul ühe aasta jooksul alates maksudeklaratsiooni esitamise tähtpäevast (72

| 104. | Komisjon avaldab punktis 101 nimetatud riigiabi käsitleva veebisaidi lingi oma veebisaidil. |
| --- | --- |

104.

Komisjon avaldab punktis 101 nimetatud riigiabi käsitleva veebisaidi lingi oma veebisaidil.

3.2.5.   Kontrollimine, kas teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava abi konkreetsed negatiivsed mõjud konkurentsile ja kaubandustingimustele on võimalikult väikesed või puuduvad

Kontrollimine, kas teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava abi konkreetsed negatiivsed mõjud konkurentsile ja kaubandustingimustele on võimalikult väikesed või puuduvad

3.2.5.1.   Üldised kaalutlused

Üldised kaalutlused

| 105. | Komisjon teeb kindlaks turud, mida abi mõjutab, võttes arvesse liikmesriigi antud teavet asjaomaste tooteturgude, see tähendab abisaaja käitumise muutusest mõjutatud turgude kohta. Kui konkreetne uuenduslik teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonda kuuluv tegevus on seotud mitme tulevase tooteturuga, kaalutakse riigiabi mõju kõikidele asjaomastele turgudele. Samuti teeb komisjon kindlaks mõjutatud geograafilise turu, mis vastab piirkonnale, kus mõjutatud tooteturgude ettevõtjad tegutsevad ning kus valitsevad piisavalt ühetaolised ja naaberpiirkondadest selgelt eristatavad konkurentsitingimused. |
| --- | --- |

105.

Komisjon teeb kindlaks turud, mida abi mõjutab, võttes arvesse liikmesriigi antud teavet asjaomaste tooteturgude, see tähendab abisaaja käitumise muutusest mõjutatud turgude kohta. Kui konkreetne uuenduslik teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonda kuuluv tegevus on seotud mitme tulevase tooteturuga, kaalutakse riigiabi mõju kõikidele asjaomastele turgudele. Samuti teeb komisjon kindlaks mõjutatud geograafilise turu, mis vastab piirkonnale, kus mõjutatud tooteturgude ettevõtjad tegutsevad ning kus valitsevad piisavalt ühetaolised ja naaberpiirkondadest selgelt eristatavad konkurentsitingimused.

| 106. | Seejärel hindab komisjon konkurentsimoonutusi, lähtudes teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava abi prognoositavast mõjust ettevõtjatevahelisele konkurentsile asjaomastel abist tõenäoliselt negatiivselt mõjutatud toote- ja geograafilistel turgudel (73) ning võttes arvesse ka liikmesriikide antud teavet mõjutatud konkurentide ja klientide või tarbijate kohta. Sealjuures võib komisjon vajaduse korral kindlaks teha ka konkurentsisuhted (asendavad ja täiendavad turud, sealhulgas ka tarneahelas eelnevad või järgnevad turud), mida abimeede tõenäolisemalt moonutab. |
| --- | --- |

106.

Seejärel hindab komisjon konkurentsimoonutusi, lähtudes teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava abi prognoositavast mõjust ettevõtjatevahelisele konkurentsile asjaomastel abist tõenäoliselt negatiivselt mõjutatud toote- ja geograafilistel turgudel (73

| 107. | Abi annab tavaliselt selle saajale konkurentsieelise muu hulgas i) tootmiskulude vähenemise, ii) tootmisvõimsuse suurenemise või iii) uute toodete arendamise kaudu. Komisjon on seisukohal, et abi mõjutab negatiivselt esmajärjekorras konkurente. Seetõttu peaks komisjon tegema esmajoones kindlaks abisaaja tegelikud või võimalikud konkurendid, keda abi tõenäoliselt negatiivselt mõjutab. |
| --- | --- |

107.

Abi annab tavaliselt selle saajale konkurentsieelise muu hulgas i) tootmiskulude vähenemise, ii) tootmisvõimsuse suurenemise või iii) uute toodete arendamise kaudu. Komisjon on seisukohal, et abi mõjutab negatiivselt esmajärjekorras konkurente. Seetõttu peaks komisjon tegema esmajoones kindlaks abisaaja tegelikud või võimalikud konkurendid, keda abi tõenäoliselt negatiivselt mõjutab.

| 108. | Komisjon näeb kahte võimalikku konkurentsi ja liikmesriikidevahelise kaubanduse moonutust, mida teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi võib põhjustada, nimelt tooteturu moonutamist ja mõju asukohale. Mõlemat liiki moonutused võivad põhjustada ressursside ebatõhusat jaotumist, mis kahjustab siseturu toimimist, ning probleeme seoses majandustegevuse piirkondadevahelise jaotumisega, mida abi mõjutab. |
| --- | --- |

108.

Komisjon näeb kahte võimalikku konkurentsi ja liikmesriikidevahelise kaubanduse moonutust, mida teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi võib põhjustada, nimelt tooteturu moonutamist ja mõju asukohale. Mõlemat liiki moonutused võivad põhjustada ressursside ebatõhusat jaotumist, mis kahjustab siseturu toimimist, ning probleeme seoses majandustegevuse piirkondadevahelise jaotumisega, mida abi mõjutab.

| 109. | Mis puutub tooteturgude moonutustesse, siis teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav riigiabi võib mõjutada konkurentsi innovatsiooniprotsessis ja neil tooteturgudel, kus kasutatakse teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tulemusi. |
| --- | --- |

109.

Mis puutub tooteturgude moonutustesse, siis teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav riigiabi võib mõjutada konkurentsi innovatsiooniprotsessis ja neil tooteturgudel, kus kasutatakse teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tulemusi.

3.2.5.1.1.   Mõju tooteturgudele

| 110. | Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav riigiabi võib takistada konkurentsi innovatsiooniprotsessis ja tooteturgudel kolmel viisil: see võib moonutada konkurentsil põhinevat turule sisenemist ja turult väljumist, moonutada dünaamilisi investeerimisstiimuleid ning luua või säilitada turuvõimu. |
| --- | --- |

110.

Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav riigiabi võib takistada konkurentsi innovatsiooniprotsessis ja tooteturgudel kolmel viisil: see võib moonutada konkurentsil põhinevat turule sisenemist ja turult väljumist, moonutada dünaamilisi investeerimisstiimuleid ning luua või säilitada turuvõimu.

a)   Konkurentsil põhineva turule sisenemise ja turult väljumise moonutamine

Konkurentsil põhineva turule sisenemise ja turult väljumise moonutamine

| 111. | Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi võib takistada turumehhanismi hüvitamast kõige tõhusamate tootjate pingutusi ja avaldamast kõige ebatõhusamatele tootjatele survet oma tegevuse parandamiseks, ümberkorraldamiseks või turult väljumiseks. See võib tekitada olukorra, kus konkurendid, kes muidu oleksid suutelised turule jääma, on antud abi tõttu sunnitud turult lahkuma või ei sisenegi turule. Samuti võib riigiabi hoida ära ebatõhusate ettevõtjate turult väljumise või isegi ajendada neid turule sisenema ja omandama tõhusamalt tegutsevate konkurentide turuosa. Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi võib valesti suunamise korral seega toetada ebatõhusaid ettevõtjaid ja põhjustada selliste turustruktuuride kujunemise, kus paljud turuosalised tegutsevad äärmiselt ebatõhusalt. Pikas perspektiivis võib sekkumine konkurentide turuletuleku ja sealt lahkumise protsessi pidurdada innovatsiooni ja aeglustada tootlikkuse kasvu kogu majandusharus. |
| --- | --- |

111.

Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi võib takistada turumehhanismi hüvitamast kõige tõhusamate tootjate pingutusi ja avaldamast kõige ebatõhusamatele tootjatele survet oma tegevuse parandamiseks, ümberkorraldamiseks või turult väljumiseks. See võib tekitada olukorra, kus konkurendid, kes muidu oleksid suutelised turule jääma, on antud abi tõttu sunnitud turult lahkuma või ei sisenegi turule. Samuti võib riigiabi hoida ära ebatõhusate ettevõtjate turult väljumise või isegi ajendada neid turule sisenema ja omandama tõhusamalt tegutsevate konkurentide turuosa. Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi võib valesti suunamise korral seega toetada ebatõhusaid ettevõtjaid ja põhjustada selliste turustruktuuride kujunemise, kus paljud turuosalised tegutsevad äärmiselt ebatõhusalt. Pikas perspektiivis võib sekkumine konkurentide turuletuleku ja sealt lahkumise protsessi pidurdada innovatsiooni ja aeglustada tootlikkuse kasvu kogu majandusharus.

b)   Dünaamiliste stiimulite moonutamine

Dünaamiliste stiimulite moonutamine

| 112. | Teadus-ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi võib moonutada abisaaja konkurentide dünaamilisi investeerimisstiimuleid. Juhul kui ettevõtja saab abi, suurendab see tavaliselt tema eduka teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tõenäosust ja tugevdab edaspidi tema positsiooni asjaomasel tooteturul (asjaomastel tooteturgudel). Ettevõtja tugevama positsiooni tulemusena võivad konkurendid oma esialgsete investeerimiskavade ulatust vähendada (edaspidi „väljatõrjumisefekt“). |
| --- | --- |

112.

Teadus-ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi võib moonutada abisaaja konkurentide dünaamilisi investeerimisstiimuleid. Juhul kui ettevõtja saab abi, suurendab see tavaliselt tema eduka teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tõenäosust ja tugevdab edaspidi tema positsiooni asjaomasel tooteturul (asjaomastel tooteturgudel). Ettevõtja tugevama positsiooni tulemusena võivad konkurendid oma esialgsete investeerimiskavade ulatust vähendada (edaspidi „väljatõrjumisefekt“).

| 113. | Lisaks võib riigiabi olemasolu muuta võimalikud abisaajad enesega rahulolevaks või riskialtimaks. Pikaajaline mõju sektori üldisele tulemuslikkusele on sel juhul tõenäoliselt negatiivne. Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi võib valesti suunamise korral seega toetada ebatõhusaid ettevõtjaid ja põhjustada selliste turustruktuuride kujunemise, kus paljud turuosalised tegutsevad äärmiselt ebatõhusalt. |
| --- | --- |

113.

Lisaks võib riigiabi olemasolu muuta võimalikud abisaajad enesega rahulolevaks või riskialtimaks. Pikaajaline mõju sektori üldisele tulemuslikkusele on sel juhul tõenäoliselt negatiivne. Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi võib valesti suunamise korral seega toetada ebatõhusaid ettevõtjaid ja põhjustada selliste turustruktuuride kujunemise, kus paljud turuosalised tegutsevad äärmiselt ebatõhusalt.

c)   Turuvõimu loomine või säilitamine

Turuvõimu loomine või säilitamine

| 114. | Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava abi moonutav mõju võib avalduda ka selles, et see suurendab või säilitab tooteturgudel turuvõimu. Turuvõim on võim mõjutada turuhindu, toodangut, toodete ja teenuste valikut või kvaliteeti või muid konkurentsi dimensioone olulise ajavahemiku jooksul tarbijate kahjuks. Isegi kui abi ei suurenda turuvõimu otseselt, võib ta teha seda kaudselt, takistades olemasolevate konkurentide laienemist, ajendades neid turult väljuma või takistades uute konkurentide turule sisenemist. |
| --- | --- |

114.

Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava abi moonutav mõju võib avalduda ka selles, et see suurendab või säilitab tooteturgudel turuvõimu. Turuvõim on võim mõjutada turuhindu, toodangut, toodete ja teenuste valikut või kvaliteeti või muid konkurentsi dimensioone olulise ajavahemiku jooksul tarbijate kahjuks. Isegi kui abi ei suurenda turuvõimu otseselt, võib ta teha seda kaudselt, takistades olemasolevate konkurentide laienemist, ajendades neid turult väljuma või takistades uute konkurentide turule sisenemist.

3.2.5.1.2.   Mõju kaubandusele ja asukohavalikule

| 115. | Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav riigiabi võib moonutada konkurentsi ka asukohavaliku mõjutamise kaudu. Sellised moonutused võivad tekkida liikmesriikide vahel siis, kui ettevõtjad konkureerivad piiriüleselt või teevad valiku eri asukohtade vahel. Abi, mille eesmärk on viia tegevus siseturu piires teise piirkonda, ei pruugi otseselt tooteturgu moonutada, kuid selle toetusel viiakse tegevus või investeeringud ühest piirkonnast teise. |
| --- | --- |

115.

Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav riigiabi võib moonutada konkurentsi ka asukohavaliku mõjutamise kaudu. Sellised moonutused võivad tekkida liikmesriikide vahel siis, kui ettevõtjad konkureerivad piiriüleselt või teevad valiku eri asukohtade vahel. Abi, mille eesmärk on viia tegevus siseturu piires teise piirkonda, ei pruugi otseselt tooteturgu moonutada, kuid selle toetusel viiakse tegevus või investeeringud ühest piirkonnast teise.

3.2.5.1.3.   Selged negatiivsed mõjud

| 116. | Põhimõtteliselt tuleb abimeedet ja selle rakendamise konteksti analüüsida, et välja selgitada, millisel määral võib seda pidada moonutavaks. Esineb siiski olukordi, kus negatiivne mõju on positiivsest selgelt suurem ja abi ei saa seetõttu siseturuga kokkusobivaks pidada. |
| --- | --- |

116.

Põhimõtteliselt tuleb abimeedet ja selle rakendamise konteksti analüüsida, et välja selgitada, millisel määral võib seda pidada moonutavaks. Esineb siiski olukordi, kus negatiivne mõju on positiivsest selgelt suurem ja abi ei saa seetõttu siseturuga kokkusobivaks pidada.

| 117. | Vastavalt aluslepingu üldpõhimõtetele ei saa riigiabi pidada siseturuga kokkusobivaks eelkõige juhul, kui abimeede on diskrimineeriv sellisel määral, mida ei saa riigiabi olemusega põhjendada. Nagu on selgitatud punktis 3.1.3, ei luba komisjon seega meedet kohaldada, kui meetmest või sellega seotud tingimustest tuleneks asjakohase liidu õiguse rikkumine (74). Eelkõige puudutab see abimeetmeid, mille puhul on abi andmise tingimuseks abisaaja peamine asu- või tegevuskoht asjaomases liikmesriigis või abisaaja kohustus kasutada teatavas riigis toodetud kaupu või osutatavaid teenuseid, ning samuti abimeetmeid, mis piiravad abisaaja võimalust kasutada teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tulemusi muudes liikmesriikides (75). |
| --- | --- |

117.

Vastavalt aluslepingu üldpõhimõtetele ei saa riigiabi pidada siseturuga kokkusobivaks eelkõige juhul, kui abimeede on diskrimineeriv sellisel määral, mida ei saa riigiabi olemusega põhjendada. Nagu on selgitatud punktis 3.1.3, ei luba komisjon seega meedet kohaldada, kui meetmest või sellega seotud tingimustest tuleneks asjakohase liidu õiguse rikkumine (74

75

3.2.5.2.   Abikavad

Abikavad

| 118. | Teatamisele kuuluv abikava on siseturuga kokkusobiv, kui see ei põhjusta olulisi konkurentsi- ega kaubandusmoonutusi. Isegi kui üksikkavade tasandil võib moonutusi pidada väikeseks (tingimusel, et abi on ühise eesmärgi saavutamiseks vajalik ja proportsionaalne), võivad abikavad kumulatiivselt tekitada olulisi moonutusi. Sellised moonutused võivad näiteks tuleneda abist, mis mõjutab negatiivselt konkurentide dünaamilisi innovatsioonistiimuleid. Kindlatele sektoritele keskenduva abikava puhul on selliste moonutuste oht veelgi suurem. |
| --- | --- |

118.

Teatamisele kuuluv abikava on siseturuga kokkusobiv, kui see ei põhjusta olulisi konkurentsi- ega kaubandusmoonutusi. Isegi kui üksikkavade tasandil võib moonutusi pidada väikeseks (tingimusel, et abi on ühise eesmärgi saavutamiseks vajalik ja proportsionaalne), võivad abikavad kumulatiivselt tekitada olulisi moonutusi. Sellised moonutused võivad näiteks tuleneda abist, mis mõjutab negatiivselt konkurentide dünaamilisi innovatsioonistiimuleid. Kindlatele sektoritele keskenduva abikava puhul on selliste moonutuste oht veelgi suurem.

| 119. | Ilma et see piiraks punkti 145, peavad liikmesriigid seepärast tõendama, et igasugune negatiivne mõju on võimalikult väike, võttes arvesse näiteks asjaomaste projektide suurust, üksikabi ja kumulatiivse abi summasid, eeldatavate abisaajate arvu ning asjaomaste sektorite omadusi. Selleks et komisjon saaks hinnata teatamisele kuuluva abikava tõenäolist negatiivset mõju, võivad liikmesriigid esitada mõjuhinnangud ning sarnaste varasemate kavade järelhindamised. |
| --- | --- |

119.

Ilma et see piiraks punkti 145, peavad liikmesriigid seepärast tõendama, et igasugune negatiivne mõju on võimalikult väike, võttes arvesse näiteks asjaomaste projektide suurust, üksikabi ja kumulatiivse abi summasid, eeldatavate abisaajate arvu ning asjaomaste sektorite omadusi. Selleks et komisjon saaks hinnata teatamisele kuuluva abikava tõenäolist negatiivset mõju, võivad liikmesriigid esitada mõjuhinnangud ning sarnaste varasemate kavade järelhindamised.

3.2.5.3.   Üksikabi andmisel kohaldatavad lisatingimused

Üksikabi andmisel kohaldatavad lisatingimused

3.2.5.3.1.   Moonutused tooteturgudel

| 120. | Selleks et komisjon saaks kindlaks teha võimalikud konkurentsi- ja kaubandusmoonutused ja neid hinnata, peaksid liikmesriigid teatamisele kuuluva üksikabi puhul esitama teabe i) asjakohaste tooteturgude kohta, st turgude kohta, mida abisaaja käitumise muutumine mõjutab, ning ii) mõjutatud konkurentide ja klientide või tarbijate kohta. |
| --- | --- |

120.

Selleks et komisjon saaks kindlaks teha võimalikud konkurentsi- ja kaubandusmoonutused ja neid hinnata, peaksid liikmesriigid teatamisele kuuluva üksikabi puhul esitama teabe i) asjakohaste tooteturgude kohta, st turgude kohta, mida abisaaja käitumise muutumine mõjutab, ning ii) mõjutatud konkurentide ja klientide või tarbijate kohta.

| 121. | Abimeetme negatiivse mõju hindamisel keskendub komisjon konkurentsimoonutuste analüüsis prognoositavale mõjule, mida teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi avaldab ettevõtjatevahelisele konkurentsile asjaomastel tooteturgudel. Komisjon peab olulisemaks selliseid ohte konkurentsile ja kaubandusele, mis tekivad lähitulevikus ja on eriti tõenäolised. |
| --- | --- |

121.

Abimeetme negatiivse mõju hindamisel keskendub komisjon konkurentsimoonutuste analüüsis prognoositavale mõjule, mida teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi avaldab ettevõtjatevahelisele konkurentsile asjaomastel tooteturgudel. Komisjon peab olulisemaks selliseid ohte konkurentsile ja kaubandusele, mis tekivad lähitulevikus ja on eriti tõenäolised.

| 122. | Kui konkreetne innovatsioonitegevus seostub mitme tulevase tooteturuga, vaadeldakse riigiabi mõju kõikidele asjaomastele turgudele. Teatavatel juhtudel kaubeldakse teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tulemuste endaga (nt intellektuaalomandi õiguste kujul) tehnoloogiaturgudel, näiteks patentide litsentsimise või patendikaubanduse vormis. Sellisel juhul võib komisjon arvesse võtta ka abi mõju konkurentsile tehnoloogiaturgudel. |
| --- | --- |

122.

Kui konkreetne innovatsioonitegevus seostub mitme tulevase tooteturuga, vaadeldakse riigiabi mõju kõikidele asjaomastele turgudele. Teatavatel juhtudel kaubeldakse teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tulemuste endaga (nt intellektuaalomandi õiguste kujul) tehnoloogiaturgudel, näiteks patentide litsentsimise või patendikaubanduse vormis. Sellisel juhul võib komisjon arvesse võtta ka abi mõju konkurentsile tehnoloogiaturgudel.

| 123. | Komisjon kasutab eri kriteeriume, et hinnata võimalikke konkurentsimoonutusi, nimelt dünaamiliste stiimulite moonutamist, turuvõimu loomist või säilitamist ning ebatõhusate turustruktuuride säilitamist. |
| --- | --- |

123.

Komisjon kasutab eri kriteeriume, et hinnata võimalikke konkurentsimoonutusi, nimelt dünaamiliste stiimulite moonutamist, turuvõimu loomist või säilitamist ning ebatõhusate turustruktuuride säilitamist.

a)   Dünaamiliste stiimulite moonutamine

Dünaamiliste stiimulite moonutamine

| 124. | Komisjon võtab dünaamiliste stiimulite võimaliku moonutamise analüüsis arvesse järgmisi aspekte:






  i) | turu kasv: mida rohkem turg edaspidi eeldatavalt kasvab, seda väiksem on tõenäosus, et abi mõjutab konkurentide stiimuleid negatiivselt, sest kasumliku majandustegevuse arendamiseks jääb rohkesti võimalusi; |
| --- | --- | --- |

124.

Komisjon võtab dünaamiliste stiimulite võimaliku moonutamise analüüsis arvesse järgmisi aspekte:

i)

turu kasv: mida rohkem turg edaspidi eeldatavalt kasvab, seda väiksem on tõenäosus, et abi mõjutab konkurentide stiimuleid negatiivselt, sest kasumliku majandustegevuse arendamiseks jääb rohkesti võimalusi;

turu kasv:

| ii) | abisumma: abimeetmed, mis hõlmavad märkimisväärseid abisummasid, tekitavad tõenäolisemalt olulise väljatõrjumisefekti. Abisumma olulisuse hindamisel lähtutakse ennekõike peamiste turuosaliste samalaadsetele projektidele tehtavatest kulutustest; |
| --- | --- |

ii)

abisumma: abimeetmed, mis hõlmavad märkimisväärseid abisummasid, tekitavad tõenäolisemalt olulise väljatõrjumisefekti. Abisumma olulisuse hindamisel lähtutakse ennekõike peamiste turuosaliste samalaadsetele projektidele tehtavatest kulutustest;

abisumma:

| iii) | turulähedus / abi kategooria: mida rohkem on abimeede suunatud turulähedasele tegevusele, seda tõenäolisemalt tekitab see olulise väljatõrjumisefekti; |
| --- | --- |

iii)

turulähedus / abi kategooria: mida rohkem on abimeede suunatud turulähedasele tegevusele, seda tõenäolisemalt tekitab see olulise väljatõrjumisefekti;

turulähedus / abi kategooria:

| iv) | avatud valikuprotsess: juhul kui abi antakse läbipaistvate, objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel, suhtub komisjon abimeetmesse soodsamalt; |
| --- | --- |

iv)

avatud valikuprotsess: juhul kui abi antakse läbipaistvate, objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel, suhtub komisjon abimeetmesse soodsamalt;

avatud valikuprotsess:

| v) | väljumistõkked: konkurendid säilitavad oma investeerimisplaanid või isegi laiendavad neid tõenäolisemalt juhul, kui innovatsiooniprotsessist väljumise tõkked on kõrged. Nii võib see olla juhul, kui paljud konkurentide varasemad investeeringud on teatavas teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni protsessis kinni; |
| --- | --- |

v)

väljumistõkked: konkurendid säilitavad oma investeerimisplaanid või isegi laiendavad neid tõenäolisemalt juhul, kui innovatsiooniprotsessist väljumise tõkked on kõrged. Nii võib see olla juhul, kui paljud konkurentide varasemad investeeringud on teatavas teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni protsessis kinni;

väljumistõkked:

| vi) | tulevikuturu pärast konkureerimise stiimulid: teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi võib tekitada olukorra, kus abisaaja konkurendid loobuvad konkureerimisest tulevase „võitja-võtab-kõik-turu“ pärast, sest abisaajale abi kaudu antud eelis (tehnoloogiline areng, mastaabisääst, võrguefekt või ajastus) vähendab nende võimalust sellele turule edukalt siseneda; |
| --- | --- |

vi)

tulevikuturu pärast konkureerimise stiimulid: teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi võib tekitada olukorra, kus abisaaja konkurendid loobuvad konkureerimisest tulevase „võitja-võtab-kõik-turu“ pärast, sest abisaajale abi kaudu antud eelis (tehnoloogiline areng, mastaabisääst, võrguefekt või ajastus) vähendab nende võimalust sellele turule edukalt siseneda;

tulevikuturu pärast konkureerimise stiimulid:

| vii) | toodete mitmekesistamine ja konkurentsi tugevus: juhul kui tooteinnovatsioon seisneb pigem mitmekesiste toodete arendamises, mis on seotud näiteks eri tootemarkide, standardite, tehnoloogiate või tarbijagruppidega, on konkurentidele avaldatav mõju vähem tõenäoline. Sama olukord tekib siis, kui turul on palju tõhusaid konkurente. |
| --- | --- |

vii)

toodete mitmekesistamine ja konkurentsi tugevus: juhul kui tooteinnovatsioon seisneb pigem mitmekesiste toodete arendamises, mis on seotud näiteks eri tootemarkide, standardite, tehnoloogiate või tarbijagruppidega, on konkurentidele avaldatav mõju vähem tõenäoline. Sama olukord tekib siis, kui turul on palju tõhusaid konkurente.

toodete mitmekesistamine ja konkurentsi tugevus:

b)   Turuvõimu loomine või säilitamine

Turuvõimu loomine või säilitamine

| 125. | Komisjon tunneb muret eelkõige selliste teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni toetavate meetmete pärast, mis võimaldavad abisaajal suurendada turuvõimu olemasoleval tooteturul või kanda selle üle tulevastele tooteturgudele. Seepärast on ebatõenäoline, et komisjon tuvastab turuvõimuga seotud konkurentsiprobleemid juhtudel, kui abisaaja turuosa on alla 25 %, ja turgudel, mille turukontsentratsioon on Herfindahli-Hirschmani indeksi (HHI) järgi alla 2 000. |
| --- | --- |

125.

Komisjon tunneb muret eelkõige selliste teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni toetavate meetmete pärast, mis võimaldavad abisaajal suurendada turuvõimu olemasoleval tooteturul või kanda selle üle tulevastele tooteturgudele. Seepärast on ebatõenäoline, et komisjon tuvastab turuvõimuga seotud konkurentsiprobleemid juhtudel, kui abisaaja turuosa on alla 25 %, ja turgudel, mille turukontsentratsioon on Herfindahli-Hirschmani indeksi (HHI) järgi alla 2 000.

| 126. | Komisjon võtab turuvõimu analüüsis arvesse järgmisi aspekte:






  i) | abisaaja turuvõim ja turustruktuur: kui abisaajal on tooteturul juba valitsev seisund, võib abimeede seda tugevdada, vähendades veelgi konkurentsisurvet, mida konkurendid saavad abi saavale ettevõtjale avaldada. Samamoodi võib riigiabi avaldada olulist mõju oligopoolsel turul, kus tegutseb vähe turuosalisi; |
| --- | --- | --- |

126.

Komisjon võtab turuvõimu analüüsis arvesse järgmisi aspekte:

i)

abisaaja turuvõim ja turustruktuur: kui abisaajal on tooteturul juba valitsev seisund, võib abimeede seda tugevdada, vähendades veelgi konkurentsisurvet, mida konkurendid saavad abi saavale ettevõtjale avaldada. Samamoodi võib riigiabi avaldada olulist mõju oligopoolsel turul, kus tegutseb vähe turuosalisi;

abisaaja turuvõim ja turustruktuur:

| ii) | turuletuleku tõkked: teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas võivad esineda märkimisväärsed tõkked uutele turule sisenejatele. Sellised tõkked on muu hulgas õiguslikud sisenemistõkked (eriti sellised, mis on seotud intellektuaalomandi õigustega), mastaabi- ja mitmekülgsussääst, võrgustikele ja taristule juurdepääsu tõkked ning muud strateegilised tõkked turule sisenemisel või laienemisel; |
| --- | --- |

ii)

turuletuleku tõkked: teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas võivad esineda märkimisväärsed tõkked uutele turule sisenejatele. Sellised tõkked on muu hulgas õiguslikud sisenemistõkked (eriti sellised, mis on seotud intellektuaalomandi õigustega), mastaabi- ja mitmekülgsussääst, võrgustikele ja taristule juurdepääsu tõkked ning muud strateegilised tõkked turule sisenemisel või laienemisel;

turuletuleku tõkked:

| iii) | ostja jõud: ettevõtja turuvõimu võib piirata ka ostjate turupositsioon. Tugevate ostjate olemasolu võib rääkida vastu ettevõtja tugevale turupositsioonile, kui on tõenäoline, et ostjad püüavad säilitada turul piisavat konkurentsi; |
| --- | --- |

iii)

ostja jõud: ettevõtja turuvõimu võib piirata ka ostjate turupositsioon. Tugevate ostjate olemasolu võib rääkida vastu ettevõtja tugevale turupositsioonile, kui on tõenäoline, et ostjad püüavad säilitada turul piisavat konkurentsi;

ostja jõud:

| iv) | valikuprotsess: komisjon võib pidada problemaatiliseks abimeetmeid, mis võimaldavad tugeva turupositsiooniga ettevõtjatel mõjutada valikuprotsessi, näiteks kui neil on õigus anda valikuprotsessis ettevõtjate kohta soovitusi või mõjutada teadustegevuse kulgu viisil, millega jäetakse põhjendamatult kõrvale alternatiivsed arenguteed. |
| --- | --- |

iv)

valikuprotsess: komisjon võib pidada problemaatiliseks abimeetmeid, mis võimaldavad tugeva turupositsiooniga ettevõtjatel mõjutada valikuprotsessi, näiteks kui neil on õigus anda valikuprotsessis ettevõtjate kohta soovitusi või mõjutada teadustegevuse kulgu viisil, millega jäetakse põhjendamatult kõrvale alternatiivsed arenguteed.

valikuprotsess:

c)   Ebatõhusate turustruktuuride säilitamine

Ebatõhusate turustruktuuride säilitamine

| 127. | Komisjon hindab turustruktuure analüüsides, kas abi antakse liigse tootmisvõimsusega või taandarenevatel turgudel. Muret ei tekita tõenäoliselt olukorrad, kus turg kasvab või kus teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav riigiabi muudab tõenäoliselt sektori üldist kasvudünaamikat või eriti selle kasvuhoonegaaside heidet (kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe ja digistrateegia teatisega), eelkõige uue tehnoloogia kasutuselevõtu kaudu näiteks selleks, et tootmise CO2 heidet vähendada ja/või tootmist digitaliseerida, ilma et suureneks tootmisvõimsus. |
| --- | --- |

127.

Komisjon hindab turustruktuure analüüsides, kas abi antakse liigse tootmisvõimsusega või taandarenevatel turgudel. Muret ei tekita tõenäoliselt olukorrad, kus turg kasvab või kus teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav riigiabi muudab tõenäoliselt sektori üldist kasvudünaamikat või eriti selle kasvuhoonegaaside heidet (kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe ja digistrateegia teatisega), eelkõige uue tehnoloogia kasutuselevõtu kaudu näiteks selleks, et tootmise CO2

3.2.5.3.2.   Mõju asukohale

| 128. | Juhul kui abi antakse turulähedaseks teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks, võib juhtuda, et edasise tootmise tingimused on eelkõige abist tingitud suhteliselt väiksemate tootmiskulude või suurema teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tõttu mõnes piirkonnas soodsamad. See võib põhjustada ettevõtjate liikumise sellistesse piirkondadesse. |
| --- | --- |

128.

Juhul kui abi antakse turulähedaseks teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks, võib juhtuda, et edasise tootmise tingimused on eelkõige abist tingitud suhteliselt väiksemate tootmiskulude või suurema teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tõttu mõnes piirkonnas soodsamad. See võib põhjustada ettevõtjate liikumise sellistesse piirkondadesse.

| 129. | Mõju asukohale võib olla asjakohane ka teadus- ja katsetamistaristute puhul. Kui abi kasutatakse peamiselt taristu toomiseks mõnda konkreetsesse piirkonda teise piirkonna arvelt, ei aita see edendada uut teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni liidus. |
| --- | --- |

129.

Mõju asukohale võib olla asjakohane ka teadus- ja katsetamistaristute puhul. Kui abi kasutatakse peamiselt taristu toomiseks mõnda konkreetsesse piirkonda teise piirkonna arvelt, ei aita see edendada uut teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni liidus.

| 130. | Teatamisele kuuluva üksikabi analüüsimisel võtab komisjon seega arvesse tõendeid selle kohta, et abisaaja on kaalunud alternatiivseid asukohti. |
| --- | --- |

130.

Teatamisele kuuluva üksikabi analüüsimisel võtab komisjon seega arvesse tõendeid selle kohta, et abisaaja on kaalunud alternatiivseid asukohti.

| 131. | Ka sellist abi, mis muudab üksnes teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni asukohta siseturul, muutmata selle laadi, ulatust või projekti haaret, ei saa käsitada siseturuga kokkusobivana. |
| --- | --- |

131.

Ka sellist abi, mis muudab üksnes teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni asukohta siseturul, muutmata selle laadi, ulatust või projekti haaret, ei saa käsitada siseturuga kokkusobivana.

3.2.6.   Abi positiivse ja negatiivse mõju võrdlemine

Abi positiivse ja negatiivse mõju võrdlemine

| 132. | Komisjon hindab, kas abimeetme kindlakstehtud negatiivne mõju konkurentsile ja kaubandustingimustele kaalub üles kavandatud abi positiivse mõju. |
| --- | --- |

132.

Komisjon hindab, kas abimeetme kindlakstehtud negatiivne mõju konkurentsile ja kaubandustingimustele kaalub üles kavandatud abi positiivse mõju.

3.2.6.1.   Arvessevõetava positiivse mõju kindlakstegemine

Arvessevõetava positiivse mõju kindlakstegemine

| 133. | Majanduskasv on korrelatsioonis investeeringutega teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni. Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon suurendavad tootlikkust ja hoogustavad majanduse arengut. Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon on seega oluline tegur selleks, et liidu ettevõtjad tagaksid majanduse arengu uute toodete, tehnoloogiate, teenuste või tootmisprotsesside või nende kõigi arendamise kaudu. |
| --- | --- |

133.

Majanduskasv on korrelatsioonis investeeringutega teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni. Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon suurendavad tootlikkust ja hoogustavad majanduse arengut. Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon on seega oluline tegur selleks, et liidu ettevõtjad tagaksid majanduse arengu uute toodete, tehnoloogiate, teenuste või tootmisprotsesside või nende kõigi arendamise kaudu.

| 134. | Investeeringud teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni on kõikide majandussektorite arenguks väga olulised, sest need on tihedalt seotud tootlikkusega. |
| --- | --- |

134.

Investeeringud teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni on kõikide majandussektorite arenguks väga olulised, sest need on tihedalt seotud tootlikkusega.

| 135. | Võrdluse esimese etapina hindab komisjon abi positiivset mõju toetatavale majandustegevusele, võttes asjakohaselt arvesse asjaomase abimeetme tulemusena tehtavat teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni või teadus- ja arendus- ning innovatsiooniprojekti mahtu, ulatust või kiirust, mida abimeede on ette nähtud suurendama. |
| --- | --- |

135.

Võrdluse esimese etapina hindab komisjon abi positiivset mõju toetatavale majandustegevusele, võttes asjakohaselt arvesse asjaomase abimeetme tulemusena tehtavat teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni või teadus- ja arendus- ning innovatsiooniprojekti mahtu, ulatust või kiirust, mida abimeede on ette nähtud suurendama.

| 136. | Lisaks võib komisjon hinnata ka seda, kas abiga kaasneb teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga seotud laiem positiivne mõju. Kui selline laiem positiivne mõju on kooskõlas mõjuga, mida taotlevad liidu poliitilised algatused – näiteks teatised, milles käsitletakse uut Euroopa teadusruumi teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks, Euroopa rohelist kokkulepet, Euroopa digitaalarengu strateegiat ja Euroopa uut tööstusstrateegiat –, siis võib eeldada, et selliste liidu poliitiliste algatustega kooskõlas oleval abil teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks on selline laiem positiivne mõju olemas. |
| --- | --- |

136.

Lisaks võib komisjon hinnata ka seda, kas abiga kaasneb teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga seotud laiem positiivne mõju. Kui selline laiem positiivne mõju on kooskõlas mõjuga, mida taotlevad liidu poliitilised algatused – näiteks teatised, milles käsitletakse uut Euroopa teadusruumi teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks, Euroopa rohelist kokkulepet, Euroopa digitaalarengu strateegiat ja Euroopa uut tööstusstrateegiat –, siis võib eeldada, et selliste liidu poliitiliste algatustega kooskõlas oleval abil teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks on selline laiem positiivne mõju olemas.

| 137. | Komisjon on seisukohal, et vajalikud on nii era- kui ka avaliku sektori investeeringud, et toetada ja kiirendada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni elutähtsa tehnoloogia alal, mis turule jõudes soodustaks liidu tööstuse digitaliseerimist ja liidu üleminekut CO2 heiteta / vähese CO2 heitega majandusele, samuti ringmajandusele ja saastevabale majandusele, kus looduskapital on kaitstud. Komisjon suhtub soodsalt sellesse, kui liikmesriikide toetatav teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/852, (76) mis kujutab endast ühte võimalikku metoodikat, mille põhjal teha kindlaks keskkonnasäästlikku majandustegevust edendavate tehnoloogiate, toodete või muude lahenduste alane teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon. |
| --- | --- |

137.

Komisjon on seisukohal, et vajalikud on nii era- kui ka avaliku sektori investeeringud, et toetada ja kiirendada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni elutähtsa tehnoloogia alal, mis turule jõudes soodustaks liidu tööstuse digitaliseerimist ja liidu üleminekut CO2

2

76

| 138. | Liikmesriigid, kes kaaluvad teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks riigiabi andmist, peavad taotletava eesmärgi täpselt kindlaks määrama ning eelkõige selgitama, kuidas on meetme abil kavas teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni edendada. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest kaasrahastatavate meetmete puhul võivad liikmesriigid tugineda vastavate rakenduskavade põhjendustele. |
| --- | --- |

138.

Liikmesriigid, kes kaaluvad teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks riigiabi andmist, peavad taotletava eesmärgi täpselt kindlaks määrama ning eelkõige selgitama, kuidas on meetme abil kavas teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni edendada. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest kaasrahastatavate meetmete puhul võivad liikmesriigid tugineda vastavate rakenduskavade põhjendustele.

| 139. | Komisjon suhtub soodsalt abimeetmetesse, mis moodustavad lahutamatu osa täielikust programmist või tegevuskavast teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni või aruka spetsialiseerumise ergutamiseks ning tuginevad varasemate sarnaste abimeetmete põhjalikele hinnangutele, mis tõendavad nende tõhusust. |
| --- | --- |

139.

Komisjon suhtub soodsalt abimeetmetesse, mis moodustavad lahutamatu osa täielikust programmist või tegevuskavast teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni või aruka spetsialiseerumise ergutamiseks ning tuginevad varasemate sarnaste abimeetmete põhjalikele hinnangutele, mis tõendavad nende tõhusust.

| 140. | Kui riigiabi antakse projektidele või tegevuseks, mida kas otseselt või kaudselt rahastab ka liit (st komisjon, tema rakendusametid, aluslepingu artiklite 185 ja 187 kohaselt loodud ühisettevõtted või muud rakendusasutused, mille puhul liidu rahalised vahendid ei ole otseselt või kaudselt liikmesriikide kontrolli all), leiab komisjon, et sellega seotud positiivne mõju on kindlaks tehtud. |
| --- | --- |

140.

Kui riigiabi antakse projektidele või tegevuseks, mida kas otseselt või kaudselt rahastab ka liit (st komisjon, tema rakendusametid, aluslepingu artiklite 185 ja 187 kohaselt loodud ühisettevõtted või muud rakendusasutused, mille puhul liidu rahalised vahendid ei ole otseselt või kaudselt liikmesriikide kontrolli all), leiab komisjon, et sellega seotud positiivne mõju on kindlaks tehtud.

3.2.6.1.1.   Üksikabi andmisel kohaldatavad lisakaalutlused

| 141 | Selleks et tõendada, et üksikabi, mille suhtes kehtib abist teatamise kohustus (edaspidi „teatamisele kuuluv üksikabi“), aitab suurendada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni, võivad liikmesriigid kasutada alljärgnevaid näitajaid koos muude asjakohaste kvantitatiivsete või kvalitatiivsete tõenditega:






  a) | projekti suurenemine: projekti kogukulude suurenemine (ilma et abisaaja kulud väheneksid võrreldes olukorraga, kui abi ei antaks); teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga tegelevate inimeste arvu suurenemine; |
| --- | --- | --- |

141

Selleks et tõendada, et üksikabi, mille suhtes kehtib abist teatamise kohustus (edaspidi „teatamisele kuuluv üksikabi“), aitab suurendada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni, võivad liikmesriigid kasutada alljärgnevaid näitajaid koos muude asjakohaste kvantitatiivsete või kvalitatiivsete tõenditega:

a)

projekti suurenemine: projekti kogukulude suurenemine (ilma et abisaaja kulud väheneksid võrreldes olukorraga, kui abi ei antaks); teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga tegelevate inimeste arvu suurenemine;

projekti suurenemine:

| b) | ulatuse laienemine: projekti eeldatavate väljundite arvu suurenemine; projektil on suuremad eesmärgid, mida näitab kaasatud partnerite suurem arv; teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga seotud piiriüleste tegevuste arvu suurenemine; teadusliku või tehnoloogilise läbimurde suurem tõenäosus või suurem ebaõnnestumise oht (mis on seotud eelkõige projekti pikaajalisuse või projekti tulemuste ebakindlusega); |
| --- | --- |

b)

ulatuse laienemine: projekti eeldatavate väljundite arvu suurenemine; projektil on suuremad eesmärgid, mida näitab kaasatud partnerite suurem arv; teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga seotud piiriüleste tegevuste arvu suurenemine; teadusliku või tehnoloogilise läbimurde suurem tõenäosus või suurem ebaõnnestumise oht (mis on seotud eelkõige projekti pikaajalisuse või projekti tulemuste ebakindlusega);

ulatuse laienemine:

| c) | kiiruse suurenemine: projekti lõpuleviimine nõuab vähem aega võrreldes ajaga, mis kuluks sama projekti teostamiseks ilma abita; |
| --- | --- |

c)

kiiruse suurenemine: projekti lõpuleviimine nõuab vähem aega võrreldes ajaga, mis kuluks sama projekti teostamiseks ilma abita;

kiiruse suurenemine:

| d) | kulutatava kogusumma suurenemine: abisaaja teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile kulutatava kogusumma suurenemine kas absoluutsummas või suhtena käibesse; muutused projekti eelarves (teiste projektide eelarvete vastava vähenemiseta). |
| --- | --- |

d)

kulutatava kogusumma suurenemine: abisaaja teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile kulutatava kogusumma suurenemine kas absoluutsummas või suhtena käibesse; muutused projekti eelarves (teiste projektide eelarvete vastava vähenemiseta).

kulutatava kogusumma suurenemine:

| 142. | Selleks et jõuda järeldusele, et abi aitab hoogustada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni liidus, võtab komisjon peale ettevõtja teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni netokasvu arvesse ka abi panust teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga seotud kulutuste üldisesse suurenemisse asjaomases sektoris, piiriülese teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni suurenemisse liidus ja liidu positsiooni paranemisse rahvusvahelise teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kontekstis. Soodsalt suhtutakse abimeetmetesse, mille puhul on kavas nende positiivse mõju järelhindamine, mis tehakse avalikult kättesaadavaks. |
| --- | --- |

142.

Selleks et jõuda järeldusele, et abi aitab hoogustada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni liidus, võtab komisjon peale ettevõtja teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni netokasvu arvesse ka abi panust teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga seotud kulutuste üldisesse suurenemisse asjaomases sektoris, piiriülese teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni suurenemisse liidus ja liidu positsiooni paranemisse rahvusvahelise teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kontekstis. Soodsalt suhtutakse abimeetmetesse, mille puhul on kavas nende positiivse mõju järelhindamine, mis tehakse avalikult kättesaadavaks.

3.2.6.2.   Abi positiivse mõju võrdlemine selle negatiivse mõjuga

Abi positiivse mõju võrdlemine selle negatiivse mõjuga

| 143. | Viimase etapina võrdleb komisjon abi kindlakstehtud negatiivset mõju konkurentsi moonutamise ja liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamise näol (vt punktid 3.2.1–3.2.5) kavandatud abi positiivse mõjuga (vt punkt 3.2.6.1) majandustegevuse ja liidu majanduse või ühiskonna või nende mõlema arengule ning hindab abimeetme siseturuga kokkusobivaks üksnes juhul, kui positiivne mõju negatiivse üles kaalub. |
| --- | --- |

143.

Viimase etapina võrdleb komisjon abi kindlakstehtud negatiivset mõju konkurentsi moonutamise ja liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamise näol (vt punktid 3.2.1–3.2.5) kavandatud abi positiivse mõjuga (vt punkt 3.2.6.1) majandustegevuse ja liidu majanduse või ühiskonna või nende mõlema arengule ning hindab abimeetme siseturuga kokkusobivaks üksnes juhul, kui positiivne mõju negatiivse üles kaalub.

| 144. | Kui kavandatud abimeede ei lahenda selgelt määratletud turutõrget asjakohasel ja proportsionaalsel viisil, kaldub negatiivne konkurentsi moonutav mõju meetme positiivset mõju üles kaaluma ning komisjon jõuab seega tõenäoliselt järeldusele, et kavandatud abimeede ei ole siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

144.

Kui kavandatud abimeede ei lahenda selgelt määratletud turutõrget asjakohasel ja proportsionaalsel viisil, kaldub negatiivne konkurentsi moonutav mõju meetme positiivset mõju üles kaaluma ning komisjon jõuab seega tõenäoliselt järeldusele, et kavandatud abimeede ei ole siseturuga kokkusobiv.

| 145. | Teatavat liiki abikavade üldise võrdlustulemuse suhtes võidakse lisaks nõuda 4. alajaotises osutatud järelhindamist. Komisjon võib piirata selliste abikavade kestuse nelja aasta või lühema perioodiga, jättes võimaluse teatada pärast seda uuesti abikava pikendamisest. |
| --- | --- |

145.

Teatavat liiki abikavade üldise võrdlustulemuse suhtes võidakse lisaks nõuda 4. alajaotises osutatud järelhindamist. Komisjon võib piirata selliste abikavade kestuse nelja aasta või lühema perioodiga, jättes võimaluse teatada pärast seda uuesti abikava pikendamisest.

4.   Hindamine

Hindamine

| 146. | Selleks et veelgi enam tagada, et konkurentsi- ja kaubandusmoonutus on piiratud, võib komisjon nõuda punktis 147 osutatud abikavade järelhindamist. Hinnatakse abikavasid, millega võib kaasneda eriti suur konkurentsi- ja kaubandusmoonutus, st mis võivad konkurentsi märkimisväärselt piirata või moonutada, kui rakendamist õigel ajal läbi ei vaadata. |
| --- | --- |

146.

Selleks et veelgi enam tagada, et konkurentsi- ja kaubandusmoonutus on piiratud, võib komisjon nõuda punktis 147 osutatud abikavade järelhindamist. Hinnatakse abikavasid, millega võib kaasneda eriti suur konkurentsi- ja kaubandusmoonutus, st mis võivad konkurentsi märkimisväärselt piirata või moonutada, kui rakendamist õigel ajal läbi ei vaadata.

| 147. | Järelhindamine võib olla nõutav juhul, kui abikaval on suur eelarve või uudsed omadused või kui on ette näha märkimisväärseid muutusi turul, tehnoloogias või õigusraamistikus. Hindamine on igal juhul nõutav, kui abikava eelarve või raamatupidamisarvestuses kajastuv kulu on suurem kui 150 miljonit eurot aastas või 750 miljonit eurot kogu abikava kestuse jooksul, st abikava ja kõikide varasemate sarnast eesmärki ja piirkonda hõlmavate kavade kogukestuse jooksul alates 1. jaanuarist 2022. Tulenevalt hindamise eesmärkidest ning liikmesriikide ebaproportsionaalse koormamise vältimiseks on järelhindamised nõutavad ainult selliste abikavade puhul, mille kogukestus ületab alates 1. jaanuarist 2022 arvestatuna kolm aastat. |
| --- | --- |

147.

Järelhindamine võib olla nõutav juhul, kui abikaval on suur eelarve või uudsed omadused või kui on ette näha märkimisväärseid muutusi turul, tehnoloogias või õigusraamistikus. Hindamine on igal juhul nõutav, kui abikava eelarve või raamatupidamisarvestuses kajastuv kulu on suurem kui 150 miljonit eurot aastas või 750 miljonit eurot kogu abikava kestuse jooksul, st abikava ja kõikide varasemate sarnast eesmärki ja piirkonda hõlmavate kavade kogukestuse jooksul alates 1. jaanuarist 2022. Tulenevalt hindamise eesmärkidest ning liikmesriikide ebaproportsionaalse koormamise vältimiseks on järelhindamised nõutavad ainult selliste abikavade puhul, mille kogukestus ületab alates 1. jaanuarist 2022 arvestatuna kolm aastat.

| 148. | Abikava võib järelhindamise nõudest vabastada, kui see järgneb vahetult sarnast eesmärki ja piirkonda hõlmavale kavale, mida on hinnatud, mille kohta on esitatud komisjoni poolt heakskiidetud hindamiskava nõuetele vastav hindamise lõpparuanne ja mille kohta ei ole leitud midagi negatiivset. Kui abikava hindamise lõpparuanne ei vasta heakskiidetud hindamiskava nõuetele, tuleb abikava kohe peatada. |
| --- | --- |

148.

Abikava võib järelhindamise nõudest vabastada, kui see järgneb vahetult sarnast eesmärki ja piirkonda hõlmavale kavale, mida on hinnatud, mille kohta on esitatud komisjoni poolt heakskiidetud hindamiskava nõuetele vastav hindamise lõpparuanne ja mille kohta ei ole leitud midagi negatiivset. Kui abikava hindamise lõpparuanne ei vasta heakskiidetud hindamiskava nõuetele, tuleb abikava kohe peatada.

| 149. | Hindamise eesmärk peaks olema kontrollida, kas on täidetud abikava kokkusobivuse aluseks olevad eeldused ja tingimused, eelkõige abikava vajalikkus ja tõhusus, võttes arvesse selle üld- ja erieesmärke. Samuti tuleks hinnata abikava mõju konkurentsile ja kaubandusele. |
| --- | --- |

149.

Hindamise eesmärk peaks olema kontrollida, kas on täidetud abikava kokkusobivuse aluseks olevad eeldused ja tingimused, eelkõige abikava vajalikkus ja tõhusus, võttes arvesse selle üld- ja erieesmärke. Samuti tuleks hinnata abikava mõju konkurentsile ja kaubandusele.

| 150. | Liikmesriigid peavad edastama punkti 147 kohaselt hindamisele kuuluvate abikavade hindamiskava projekti (mis on abikava komisjonipoolse hindamise lahutamatu osa) järgmiselt:






  a) | koos abikavaga, kui selle raames ette nähtud riigiabi eelarve ületab 150 miljonit eurot aastas või 750 miljonit eurot kogu abikava kestel; |
| --- | --- | --- |

150.

Liikmesriigid peavad edastama punkti 147 kohaselt hindamisele kuuluvate abikavade hindamiskava projekti (mis on abikava komisjonipoolse hindamise lahutamatu osa) järgmiselt:

a)

koos abikavaga, kui selle raames ette nähtud riigiabi eelarve ületab 150 miljonit eurot aastas või 750 miljonit eurot kogu abikava kestel;

| b) | 30 tööpäeva jooksul pärast olulist muutust, mille tulemusel suureneb abikava eelarve üle 150 miljoni euroni aastas või 750 miljoni euroni kogu abikava kestel; |
| --- | --- |

b)

30 tööpäeva jooksul pärast olulist muutust, mille tulemusel suureneb abikava eelarve üle 150 miljoni euroni aastas või 750 miljoni euroni kogu abikava kestel;

| c) | 30 tööpäeva jooksul pärast seda, kui ametlikus raamatupidamisarvestuses on kirjendatud abikava raames tehtud kulutus, mis ületab 150 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

c)

30 tööpäeva jooksul pärast seda, kui ametlikus raamatupidamisarvestuses on kirjendatud abikava raames tehtud kulutus, mis ületab 150 miljonit eurot aastas.

| 151. | Hindamiskava projekt peab olema kooskõlas komisjoni esitatud ühtsete metodoloogiliste põhimõtetega (77). Liikmesriigid peavad komisjoni poolt heaks kiidetud hindamiskava avaldama. |
| --- | --- |

151.

Hindamiskava projekt peab olema kooskõlas komisjoni esitatud ühtsete metodoloogiliste põhimõtetega (77

| 152. | Järelhindamise peab hindamiskava alusel tegema abi andvast asutusest sõltumatu ekspert. Iga hindamine peab hõlmama vähemalt ühte vahe- ja ühte lõpparuannet. Liikmesriigid peavad mõlemad aruanded avaldama. |
| --- | --- |

152.

Järelhindamise peab hindamiskava alusel tegema abi andvast asutusest sõltumatu ekspert. Iga hindamine peab hõlmama vähemalt ühte vahe- ja ühte lõpparuannet. Liikmesriigid peavad mõlemad aruanded avaldama.

| 153. | Hindamise lõpparuanne tuleb esitada komisjonile õigel ajal, et võimaldada hinnata abikava võimalikku pikendamist, ja mitte hiljem kui üheksa kuud enne abikava lõppu. Seda ajavahemikku võib lühendada, kui abikava hindamise nõue tekib selle rakendamise kahel viimasel aastal. Iga hindamise täpne ulatus ja korraldus sätestatakse abikava heakskiitmise otsuses. Sarnase eesmärgiga edaspidisest abimeetmest teatamisel tuleb kirjeldada, kuidas hindamistulemusi on arvesse võetud. |
| --- | --- |

153.

Hindamise lõpparuanne tuleb esitada komisjonile õigel ajal, et võimaldada hinnata abikava võimalikku pikendamist, ja mitte hiljem kui üheksa kuud enne abikava lõppu. Seda ajavahemikku võib lühendada, kui abikava hindamise nõue tekib selle rakendamise kahel viimasel aastal. Iga hindamise täpne ulatus ja korraldus sätestatakse abikava heakskiitmise otsuses. Sarnase eesmärgiga edaspidisest abimeetmest teatamisel tuleb kirjeldada, kuidas hindamistulemusi on arvesse võetud.

5.   Aruandlus ja järelevalve

Aruandlus ja järelevalve

| 154. | Nõukogu määruse (EÜ) nr 2015/1589 (78) ja komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (79) kohaselt peavad liikmesriigid komisjonile esitama iga-aastaseid aruandeid. |
| --- | --- |

154.

Nõukogu määruse (EÜ) nr 2015/1589 (78

79

| 155. | Liikmesriigid peavad säilitama üksikasjalikud andmed kõikide abimeetmete kohta. Need andmed peavad sisaldama kogu teavet, mis on vajalik selleks, et näidata abikõlblike kulude ja abi ülemmäära suhtes kehtestatud tingimuste täitmist. Andmeid tuleb säilitada abi andmise kuupäevast alates kümne aasta jooksul ning need tuleb nõudmise korral esitada komisjonile. |
| --- | --- |

155.

Liikmesriigid peavad säilitama üksikasjalikud andmed kõikide abimeetmete kohta. Need andmed peavad sisaldama kogu teavet, mis on vajalik selleks, et näidata abikõlblike kulude ja abi ülemmäära suhtes kehtestatud tingimuste täitmist. Andmeid tuleb säilitada abi andmise kuupäevast alates kümne aasta jooksul ning need tuleb nõudmise korral esitada komisjonile.

6.   Kohaldamine

Kohaldamine

| 156. | Komisjon järgib käesolevas teatises esitatud põhimõtteid ja suuniseid, et hinnata kogu sellise teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava abi kokkusobivust siseturuga, millest talle on teatatud ja mille kohta ta peab tegema otsuse pärast 19. oktoobrit 2022. Ebaseaduslikku teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat abi hinnatakse vastavalt abi andmise kuupäeval kehtinud eeskirjadele. |
| --- | --- |

156.

Komisjon järgib käesolevas teatises esitatud põhimõtteid ja suuniseid, et hinnata kogu sellise teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava abi kokkusobivust siseturuga, millest talle on teatatud ja mille kohta ta peab tegema otsuse pärast 19. oktoobrit 2022. Ebaseaduslikku teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat abi hinnatakse vastavalt abi andmise kuupäeval kehtinud eeskirjadele.

| 157. | Komisjon teeb aluslepingu artikli 108 lõike 1 alusel vajaduse korral liikmesriikidele ettepaneku muuta oma olemasolevaid teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni abikavasid, et viia need käesoleva raamistikuga vastavusse hiljemalt kuus kuud pärast raamistiku jõustumist. |
| --- | --- |

157.

Komisjon teeb aluslepingu artikli 108 lõike 1 alusel vajaduse korral liikmesriikidele ettepaneku muuta oma olemasolevaid teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni abikavasid, et viia need käesoleva raamistikuga vastavusse hiljemalt kuus kuud pärast raamistiku jõustumist.

| 158. | Liikmesriike kutsutakse üles väljendama oma selget ja tingimusteta nõusolekut punktis 157 esitatud asjakohaste meetmetega kahe kuu jooksul alates käesoleva raamistiku avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas. Vastuse puudumise korral eeldab komisjon, et asjaomane liikmesriik ei ole kavandatud meetmetega nõus. |
| --- | --- |

158.

Liikmesriike kutsutakse üles väljendama oma selget ja tingimusteta nõusolekut punktis 157 esitatud asjakohaste meetmetega kahe kuu jooksul alates käesoleva raamistiku avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas

7.   Läbivaatamine

Läbivaatamine

| 159. | Komisjon võib igal ajal käesoleva raamistiku läbi vaadata või seda muuta, kui see osutub vajalikuks seoses konkurentsipoliitika või liidu muu poliitikaga, rahvusvaheliste kohustuste arvessevõtmiseks või muul õigustatud põhjusel. |
| --- | --- |

159.

Komisjon võib igal ajal käesoleva raamistiku läbi vaadata või seda muuta, kui see osutub vajalikuks seoses konkurentsipoliitika või liidu muu poliitikaga, rahvusvaheliste kohustuste arvessevõtmiseks või muul õigustatud põhjusel.

---

(1)  Termin „turutõrge“ tähendab olukorda, kus turg ise tõhusat tulemust tõenäoliselt ei saavuta.

1

(2)  Muu hulgas on eeskirjade eesmärk toetada digitaliseerimisele suunatud teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni; digitaliseerimise all peetakse käesolevas raamistikus silmas seda, kui kasutusele võetakse innovaatilised tehnoloogiad selliste elektrooniliste seadmete ja/või süsteemide näol, mis võimaldavad suurendada toote funktsionaalsust, töötada välja veebipõhiseid teenuseid, ajakohastada protsesse või minna üle kaupade tootmise ja teenuste osutamise vahendajatest loobumisel põhinevatele ärimudelitele, tuues kaasa muutuse. Käesoleva raamistiku kohane digitaliseerimisele suunatud teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon on riigiabikõlblik, kui tegemist ei ole üksnes asendusinvesteeringuga, mille puhul on abi vajalikkus ja ergutav mõju küsitav.

2

(3)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, „Euroopa roheline kokkulepe“, COM(2019) 640 final, 11. detsember 2019.

3

(4)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, „Euroopa digituleviku kujundamine“, COM(2020) 67 final, 19. veebruar 2020.

4

(5)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“, COM(2021) 118 final, 9. märts 2021.

5

(6)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, „Euroopa andmestrateegia“, COM(2020) 66 final, 19. veebruar 2020.

6

(7)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, „Euroopa uus tööstusstrateegia“, COM(2020) 102 final, 10. märts 2020.

7

(8)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“, COM(2021) 350 final, 5. mai 2021.

8

(9)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“, COM(2020) 456 final, 27. mai 2020.

9

(10)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, „Euroopa terviseliidu loomine: ELi vastupanuvõime suurendamine piiriüleste terviseohtude suhtes“, COM(2020) 724 final, 11. november 2020.

10

(11)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, „Uus Euroopa teadusruum teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks“, COM(2020) 628 final, 30. september 2020.

11

(12)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“, COM(2020) 98 final, 11. märts 2020.

12

(13)  Seda eesmärki toetati konkurentsivõime nõukogu 1. detsembri 2020. aasta järeldustes.

13

(14)  Käesolevat raamistikku ei kohaldata patenditulu maksustamise erikordade suhtes.

14

(15)  Sealhulgas programmide „Euroopa horisont“ ja „Digitaalne Euroopa“ raames antud rahastus.

15

(16)  Komisjoni teatis „Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta“ (ELT C 244, 1.10.2004, lk 2).

16

(17)  Vt kohtuotsus, Esimese Astme Kohus, 13. september 1995, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH vs. komisjon, liidetud kohtuasjad T-244/93 ja T-486/93, ECLI:EU:T:1995:160.

17

vs.

(18)  Komisjon peab teadus- ja arendustegevuse eri kategooriate säilitamist kasulikuks hoolimata sellest, et need tegevusalad võivad järgida pigem interaktiivset kui lineaarset innovatsioonimudelit.

18

(19)  Progressi võimaldav tehnoloogia on defineeritud ja kindlaks määratud komisjoni teatises „Progressi võimaldavate tehnoloogiate Euroopa strateegia – võimalus majanduskasvuks ja uuteks töökohtadeks“, COM(2012) 341 final, 26.6.2012.

19

(20)  Komisjoni 17. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.6.2014, lk 1).

20

(21)  Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1).

21

(22)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1588, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes (ELT L 248, 24.9.2015, lk 1), muudetud nõukogu 26. novembri 2018. aasta määrusega (EL) 2018/1911 (ELT L 311, 7.12.2018, lk 8).

22

(23)  Kriteeriumid, mille põhjal analüüsitakse üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide täitmiseks antava riigiabi, sealhulgas aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel hinnatava teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava abi kokkusobivust siseturuga, esitab komisjon eraldi teatises.

23

(24)  Vt komisjoni teatis viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6).

24

(25)  Innovatsiooniklastriteks käesoleva raamistiku tähenduses võivad olenevalt oma erieesmärkidest või pakutavatest tegevustest/funktsioonidest üksinda olla ka digitaalse innovatsiooni keskused (sealhulgas Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused, mida toetatakse keskselt juhitud programmist „Digitaalne Euroopa“), mille eesmärk on soodustada seda, et ettevõtjad (eriti VKEd) ja avaliku sektori organisatsioonid võtaksid laialdaselt kasutusele sellise digitehnoloogia nagu tehisintellekt, kõrgjõudlusega andmetöötlus ja küberturvalisus (see loetelu ei ole lõplik).

25

(26)  Organisatsiooniinnovatsiooni alla võib kuuluda ka sotsiaalne innovatsioon, tingimusel et sellega seotud tegevus on määratlusega hõlmatud.

26

(27)  Protsessiinnovatsiooni alla võib kuuluda ka sotsiaalne innovatsioon, tingimusel et sellega seotud tegevus on määratlusega hõlmatud.

27

(28)  Vt nõukogu 25. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 723/2009 (Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta) (ELT L 206, 8.8.2009, lk 1) artikli 2 punkt a.

28

(29)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

29

(30)  Katsetamistaristu kohta võidakse kasutada ka terminit „tehnoloogiataristu“, vt komisjoni talituste töödokument „Technology Infrastructures“ („Tehnoloogiataristud“), SWD(2019) 158 final, 8.4.2019.

30

(31)  Euroopa Komisjon, „Komisjoni teatis riigiabi mõiste kohta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses“ (ELT C 262, 19.7.2016, lk 1).

31

(32)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. juuni 1987, komisjon vs. Itaalia, C-118/85, ECLI:EU:C:1987:283, punkt 7; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 18. juuni 1998, komisjon vs. Itaalia, C-35/96, ECLI:EU:C:1998:303 punkt 36; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. veebruar 2002, Wouters, C-309/99, ECLI:EU:C:2002:98, punkt 46.

32

vs

vs

(33)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 27. september 1988, Humbel ja Edel, C-263/86, ECLI:EU:C:1988:451, punktid 9–10, 15–18; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 7. detsember 1993, Wirth, C-109/92, ECLI:EU:C:1993:916, punkt 15.

33

(34)  Vt nt NN54/2006 (Přerovi logistikakolledž) ja N 343/2008 (üksikabi Nyíregyháza kolledžile Partiumi teadmuskeskuse arendamiseks).

34

(35)  Vt komisjoni teatis Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (ELT C 8, 11.1.2012, lk 4), punktid 26–29.

35

(36)  Koolitusabi käsitlevate riigiabi eeskirjade mõistes ei käsitata töötajate koolitust teadusasutuste esmase mittemajandusliku tegevusena.

36

(37)  Teadus- ja arendusteenuste osutamist ning ettevõtjate jaoks teadus- ja arendustegevusega tegelemist ei käsitata sõltumatu teadus- ja arendustegevusena.

37

(38)  Kui teadusasutust või -taristut rahastatakse nii avalikust kui ka erasektorist, leiab komisjon selle olevat niimoodi juhul, kui asjaomasele üksusele eraldatud riiklikud vahendid ületavad teatava arvestusperioodi jooksul mittemajandusliku tegevusega seotud kulusid sellel perioodil.

38

(39)  Sest teadlased saavad majandusliku kõrvaltegevusega tegeledes paremaid ja suuremaid kogemusi ja teadmisi, mida saab kasutada teadusasutuse või -taristu mittemajanduslikus põhitegevuses ühiskonna hüvanguks laiemalt.

39

(40)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. mai 2002, Prantsusmaa vs. komisjon, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, punkt 24.

40

vs.

(41)  Juhul kui teadusasutus või -taristu osutab teatavat teadusteenust või teeb lepingulist teadusuuringut konkreetse ettevõtja jaoks esimest korda, katseliselt ja selgelt piiritletud aja jooksul, käsitab komisjon makstud tasu üldiselt turuhinnana, kui see teadusteenus või lepinguline teadusuuring on ainulaadne ja asjaomase turu puudumist saab tõendada.

41

(42)  See ei hõlma selgeid lepinguid tekkivate intellektuaalomandi õiguste turuväärtuse ja projekti tehtavate sissemaksete väärtuse kohta.

42

(43)  Sealhulgas materjali üleandmise lepingute kujul, mille kohaselt teadusasutus või -taristu annab materjalid ettevõtjale üle saaja enda teadus- ja arendustegevuseks.

43

(44)  Vt komisjoni teatis ja sellega seotud komisjoni talituste töödokument „Kommertskasutusele eelnevad hanked: innovatsiooni kiirendamine jätkusuutlike ja kõrgekvaliteediliste avalike teenuste tagamiseks Euroopas“ (KOM(2007) 799 (lõplik), 14.12.2007) ja selle juurde kuuluv komisjoni talituste töödokument.

44

(45)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65), artikkel 27, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243), artikkel 45. Ka piiratud menetluse puhul direktiivi 2014/24/EL artikli 28 ja direktiivi 2014/25/EL artikli 46 tähenduses ei ole komisjoni käsituses antud ettevõtjatele riigiabi, välja arvatud juhul, kui huvitatud ettevõtjaid ilma mõjuva põhjuseta takistatakse pakkumismenetluses osalemast.

45

(46)  Samasuguse juhtumiga on tegemist ka siis, kui avaliku sektori hankijad hangivad innovaatilisi lahendusi, mis on töötatud välja varasema teadus- ja arendustegevuse alase hanke tulemusena, või teadus- ja arendustegevusega mitteseotud kaupu või teenuseid, mille toimivus tuleb viia tasemele, mis eeldab toote-, protsessi- või organisatsiooniinnovatsiooni.

46

(47)  Ilma et see piiraks ainulaadsete või spetsialiseeritud toodete või teenuste väljatöötamisel ja hilisemal ostmisel kohaldatavat korda.

47

(48)  Grupierandi määruses sätestatud kokkusobivustingimused jäävad täielikult kehtima kõikide muude üksikabi juhtude suhtes, kaasa arvatud juhul, kui selline abi on antud teatamisele kuuluva abikava alusel.

48

(49)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 13. juuni 2013, HGA jt vs. komisjon, liidetud kohtuasjad C-630/11 P–C-633/11 P, ECLI:EU:C:2013:387.

49

vs.

(50)  Kui abitaotlus hõlmab abi teadus- ja arendusprojekti jaoks, ei välista see tingimus potentsiaalse abisaaja eelnevaid teostatavusuuringuid, mida riigiabitaotlus ei hõlma.

50

(51)  Abi puhul projektile või tegevusele, mida teostatakse mitmes järjestikuses etapis, mille suhtes võidakse kohaldada eraldi abi andmise korda, tähendab see, et tööde alustamine ei tohi eelneda esimese abitaotluse esitamisele. Automaatsete fiskaalmeetmete abikava alusel antava abi korral tähendab see, et selline kava peab olema vastu võetud ja jõustatud enne abi saava projekti või tegevusega seotud tööde alustamist.

51

(52)  Liikmesriikidelt eeldatakse oma fiskaalmeetmete ergutava mõju hinnangute esitamist, kuigi äsja kehtestatud meetmete puhul ei pruugi eelhindamine olla võimalik (seega peaks järelhindamiseks kavandatud või ettenähtud metoodika üldiselt olema selliste meetmete kavandamise lahutamatu osa). Kui hindamisuuringuid ei ole tehtud, võib fiskaalsete abimeetmete ergutavat mõju eeldada üksnes täiendavate meetmete korral.

52

(53)  Projekti nüüdispuhasväärtus on investeeringu eluea jooksul tekkivate positiivsete ja negatiivsete rahavoogude vahe, mis diskonteeritakse (kaalutud keskmise kapitalikulu alusel) nüüdisväärtuseni.

53

(54)  Sisemine tulumäär ei põhine konkreetse aasta raamatupidamislikul tulul, vaid selles võetakse arvesse tulevasi rahavooge, mida investor loodab saada kogu investeeringu eluea jooksul. See määratletakse diskontomäärana, mille puhul rahavoogude jada nüüdispuhasväärtus võrdub nulliga.

54

(55)  Vt nt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. september 2000, Saksamaa vs. komisjon, C-156/98, ECLI:EU:C:2000:467, punkt 78; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 22. detsember 2008, Société Régie Networks vs. Direction de contrôle fiscal Rhône-Alpes Bourgogne, C-333/07, ECLI:EU:C:2008:764, punktid 94–116; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 22. september 2020, Austria vs. komisjon, C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, punkt 44; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 14. oktoober 2010, Nuova Agricast ja Cofra vs. komisjon, C-67/09 P, ECLI:EU:C:2010:607, punkt 51.

55

vs.

vs

vs.

vs.

(56)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 15. juuni 1993, Matra vs. komisjon, C-225/91, ECLI:EU:C:1993:239, punkt 42.

56

vs.

(57)  Liigitamisel ei järgita tingimata kronoloogilist lähenemisviisi, liikudes ajalises järgnevuses alusuuringutelt turule lähemal olevate tegevuste suunas. Seega võib komisjon liigitada projekti hilisemas etapis teostatava ülesande rakendusuuringute hulka ja leida samas, et projekti varasemas etapis täidetav ülesanne on tootearendus või ei ole üldse teadustegevus.

57

(58)  Kui ei ole tõendatud, et konkreetsel juhul tuleks kasutada mõnda muud skaalat, võib praktilisel otstarbel käsitleda teadus- ja arendustegevuse eri kategooriaid vastavana tehnoloogia valmidusastmetele 1 (alusuuringud), 2–4 (rakendusuuringud) ja 5–8 (tootearendus), vt komisjoni teatis „Progressi võimaldavate tehnoloogiate Euroopa strateegia – võimalus majanduskasvuks ja uuteks töökohtadeks“, COM(2012) 341 final, 26.6.2012.

58

(59)  OECD, „Frascati Manual 2015. Guidelines for Collecting and Reporting Data on Research and Experimental Development“ (Frascati käsiraamat 2015. Suunised teadustegevuse ja tootearenduse kohta andmete kogumiseks ja esitamiseks), nagu seda on muudetud või asendatud.

59

(60)  Piiramata grupierandi määruse erisätteid, mida kohaldatakse põllumajandus- ja kalandussektoris teadus- ja arendustegevuseks antava abi suhtes.

60

(61)  Komisjoni teatis viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6).

61

(62)  Seevastu juhul, kui fiskaalse abimeetme puhul tehakse vahet teadus- ja arendustegevuse eri kategooriatel, ei ole lubatud ületada asjaomast abi osakaalu.

62

(63)  Kaitsemeetmena võib rakendada tagasinõudemehhanismi.

63

(64)  Juhul kui abi võimaldab üksnes kiirendada projekti lõpuleviimist, peaks võrdlus kajastama peamiselt ajalisi erinevusi seoses rahavoogude ja hilisema turuletulekuga.

64

(65)  Vt nõukogu 13. juuli 2015. aasta määruse (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9), artikkel 25.

65

(66)  
  „Riigiabi läbipaistvusmooduli avalik otsing“, mis on leitav veebisaidil https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public.

66

(67)  Välja arvatud ärisaladused ja muu konfidentsiaalne teave nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja komisjoni nõusoleku korral (komisjoni 1. detsembri 2003. aasta teatis ametisaladuse kohta riigiabi otsustes, C(2003) 4582 (ELT C 297, 9.12.2003, lk 6)).

67

(68)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

68

(69)  Brutotoetusekvivalent või vajaduse korral investeeringu summa. Tegevusabi puhul võib esitada aastase abisumma abisaaja kohta. Maksumeetmete kavade puhul võib selle summa esitada punktis 143 kindlaks määratud vahemikena. Avaldada tuleb maksimaalselt lubatav maksusoodustus, mitte igal aastal mahaarvatav summa (nt maksukrediidi puhul avaldatakse pigem maksimaalselt lubatav maksukrediit, mitte tegelik summa, mis võib sõltuda maksustatavast tulust ja olla igal aastal erinev).

69

(70)  Kui abi antakse mitme abimeetme kaudu, tuleb esitada abisumma iga meetme kohta eraldi.

70

(71)  Mille annab komisjon punktis 21 osutatud elektroonilise menetluse alusel.

71

(72)  Kui iga-aastane deklaratsioon ei ole ametlikult nõutav, loetakse andmete esitamise otstarbel abi andmise kuupäevaks abi andmise aasta 31. detsember.

72

(73)  Kõnealune analüüs võib hõlmata nii sisend- kui ka väljundturge, kui see on asjakohane.

73

(74)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 22. märts 1977, Iannelli & Volpi SpA vs. Ditta Paolo Meroni (C-74/76, ECLI:EU:C:1977:51).

74

vs.

(75)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. märts 2005, Laboratoires Fournier SA vs. Direction des vérifications nationales et internationales (C-39/04, ECLI:EU:C:2005:161).

75

vs.

(76)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

76

(77)  Komisjoni talituste töödokument „Common methodology for State aid evaluation“ („Riigiabi hindamise ühtne metodoloogia“), Brüssel, 28.5.2014, SWD(2014) 179 final, või selle jätk.

77

(78)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9).

78

(79)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).

79

---

I LISA

Abikõlblikud kulud

| Teadus- ja arendusprojektidele antav abi | a) | Personalikulud seoses teadlaste, tehnikute ja muude abitöötajatega sel määral, kui nad tegelevad konkreetse projektiga. |
| --- | --- | --- |

Teadus- ja arendusprojektidele antav abi

a)

Personalikulud seoses teadlaste, tehnikute ja muude abitöötajatega sel määral, kui nad tegelevad konkreetse projektiga.

| b) | Vahendite ja seadmete kulud sel määral ja sellise ajavahemiku jooksul, mil neid kasutatakse projekti jaoks. Kui vahendeid ja seadmeid ei kasutata projektis kogu nende eluea vältel, loetakse abikõlblikuks ainult projekti kestusele vastav kulum arvutatuna hea raamatupidamistava kohaselt. |
| --- | --- |

b)

Vahendite ja seadmete kulud sel määral ja sellise ajavahemiku jooksul, mil neid kasutatakse projekti jaoks. Kui vahendeid ja seadmeid ei kasutata projektis kogu nende eluea vältel, loetakse abikõlblikuks ainult projekti kestusele vastav kulum arvutatuna hea raamatupidamistava kohaselt.

| c) | Hoonete ja maaga seotud kulud sel määral ja ajavahemiku jooksul, mil neid kasutatakse projekti jaoks. Hoonete puhul loetakse abikõlblikuks ainult projekti kestusele vastav kulum arvutatuna hea raamatupidamistava kohaselt. Maa puhul on abikõlblikud omandiõiguse ülemineku kulud või tegelikud kapitalikulud. |
| --- | --- |

c)

Hoonete ja maaga seotud kulud sel määral ja ajavahemiku jooksul, mil neid kasutatakse projekti jaoks. Hoonete puhul loetakse abikõlblikuks ainult projekti kestusele vastav kulum arvutatuna hea raamatupidamistava kohaselt. Maa puhul on abikõlblikud omandiõiguse ülemineku kulud või tegelikud kapitalikulud.

| d) | Selliste teadusuuringute, teadmiste ja patentide kulud, mis on ostetud või mille litsents on omandatud turutingimustel lepingu alusel välisallikatest, samuti eranditult projekti jaoks kasutatud nõustamise ja muude samaväärsete teenuste kulud. |
| --- | --- |

d)

Selliste teadusuuringute, teadmiste ja patentide kulud, mis on ostetud või mille litsents on omandatud turutingimustel lepingu alusel välisallikatest, samuti eranditult projekti jaoks kasutatud nõustamise ja muude samaväärsete teenuste kulud.

| e) | Otseselt projektist tulenevad täiendavad üldkulud. |
| --- | --- |

e)

Otseselt projektist tulenevad täiendavad üldkulud.

| f) | Muud tegevuskulud, sealhulgas materjali-, tarvikute ja sarnaste toodete kulud, mis tulenevad otse projektist. |
| --- | --- |

f)

Muud tegevuskulud, sealhulgas materjali-, tarvikute ja sarnaste toodete kulud, mis tulenevad otse projektist.

| g) | Eraldi tervishoiu seisukohalt oluliste või sellega seotud teadus- ja arendusprojektide puhul (1): kõik teadus- ja arendusprojekti kestel selle jaoks vajalikud kulud, muu hulgas personalikulud, digi- ja arvutusseadmete, diagnostikavahendite, andmekogumis- ja töötlusvahendite, teadus- ja arendustegevusteenuste ning eelkliiniliste ja kliiniliste uuringute (I–IV uuringuetapp) kulud; IV etapi uuringud on abikõlblikud, kui need võimaldavad edasist teaduslikku või tehnoloogilist arengut. |
| --- | --- |

g)

Eraldi tervishoiu seisukohalt oluliste või sellega seotud teadus- ja arendusprojektide puhul (1): kõik teadus- ja arendusprojekti kestel selle jaoks vajalikud kulud, muu hulgas personalikulud, digi- ja arvutusseadmete, diagnostikavahendite, andmekogumis- ja töötlusvahendite, teadus- ja arendustegevusteenuste ning eelkliiniliste ja kliiniliste uuringute (I–IV uuringuetapp) kulud; IV etapi uuringud on abikõlblikud, kui need võimaldavad edasist teaduslikku või tehnoloogilist arengut.

Teostatavusuuringuteks antav abi

Uuringukulud.

Teadustaristu rajamiseks ja ajakohastamiseks antav abi

Immateriaalsesse ja materiaalsesse varasse tehtavate investeeringute kulu.

Katsetamistaristu rajamiseks ja ajakohastamiseks antav abi

Immateriaalsesse ja materiaalsesse varasse tehtavate investeeringute kulu.

VKEdele antav innovatsiooniabi

| a) | Patentide ja muu immateriaalse vara omandamise, valideerimise ja kaitsmise kulud. |
| --- | --- |

a)

Patentide ja muu immateriaalse vara omandamise, valideerimise ja kaitsmise kulud.

| b) | Kulud selliste kõrge kvalifikatsiooniga töötajate lähetamiseks teadus- ja teadmisi levitavast organisatsioonist või suurettevõttest, kes tegelevad abi saavas ettevõttes äsja loodud ametikohal teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga ega asenda muid töötajaid. |
| --- | --- |

b)

Kulud selliste kõrge kvalifikatsiooniga töötajate lähetamiseks teadus- ja teadmisi levitavast organisatsioonist või suurettevõttest, kes tegelevad abi saavas ettevõttes äsja loodud ametikohal teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga ega asenda muid töötajaid.

| c) | Innovatsiooni nõustamisteenuste ja innovatsiooni toetavate teenuste kulud. |
| --- | --- |

c)

Innovatsiooni nõustamisteenuste ja innovatsiooni toetavate teenuste kulud.

Protsessi- ja organisatsiooniinnovatsiooniks antav abi

| a) | Personalikulud sel määral, kui personal tegeleb asjaomase projektiga. |
| --- | --- |

a)

Personalikulud sel määral, kui personal tegeleb asjaomase projektiga.

| b) | Vahendite ja seadmete kulud sel määral ja sellise ajavahemiku jooksul, mil neid kasutatakse projekti jaoks. Kui vahendeid ja seadmeid ei kasutata projektis kogu nende eluea vältel, loetakse abikõlblikuks ainult projekti kestusele vastav kulum arvutatuna hea raamatupidamistava kohaselt. |
| --- | --- |

b)

Vahendite ja seadmete kulud sel määral ja sellise ajavahemiku jooksul, mil neid kasutatakse projekti jaoks. Kui vahendeid ja seadmeid ei kasutata projektis kogu nende eluea vältel, loetakse abikõlblikuks ainult projekti kestusele vastav kulum arvutatuna hea raamatupidamistava kohaselt.

| c) | Hoonete ja maaga seotud kulud sel määral ja ajavahemiku jooksul, mil neid kasutatakse projekti jaoks. Hoonete puhul loetakse abikõlblikuks ainult projekti kestusele vastav kulum arvutatuna hea raamatupidamistava kohaselt. Maa puhul on abikõlblikud omandiõiguse ülemineku kulud või tegelikud kapitalikulud. |
| --- | --- |

c)

Hoonete ja maaga seotud kulud sel määral ja ajavahemiku jooksul, mil neid kasutatakse projekti jaoks. Hoonete puhul loetakse abikõlblikuks ainult projekti kestusele vastav kulum arvutatuna hea raamatupidamistava kohaselt. Maa puhul on abikõlblikud omandiõiguse ülemineku kulud või tegelikud kapitalikulud.

| d) | Selliste teadusuuringute, teadmiste ja patentide kulud, mis on ostetud või mille litsents on omandatud turutingimustel lepingu alusel välisallikatest, samuti eranditult projekti jaoks kasutatud nõustamise ja muude samaväärsete teenuste kulud. |
| --- | --- |

d)

Selliste teadusuuringute, teadmiste ja patentide kulud, mis on ostetud või mille litsents on omandatud turutingimustel lepingu alusel välisallikatest, samuti eranditult projekti jaoks kasutatud nõustamise ja muude samaväärsete teenuste kulud.

| e) | Otseselt projektist tulenevad täiendavad üldkulud. |
| --- | --- |

e)

Otseselt projektist tulenevad täiendavad üldkulud.

| f) | Muud tegevuskulud, sealhulgas materjali-, tarvikute ja sarnaste toodete kulud, mis tulenevad otse projektist. |
| --- | --- |

f)

Muud tegevuskulud, sealhulgas materjali-, tarvikute ja sarnaste toodete kulud, mis tulenevad otse projektist.

Innovatsiooniklastritele antav abi

Investeeringuabi

Materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse tehtavate investeeringute kulu.

Tegevusabi

Personali- ja halduskulud (sealhulgas üldkulud), mis on seotud järgmisega:

| a) | klastri elavdamine, et lihtsustada koostööd, teabe jagamist ning spetsialiseeritud ja kohandatud tugiteenuste osutamist ja suunamist, |
| --- | --- |

a)

klastri elavdamine, et lihtsustada koostööd, teabe jagamist ning spetsialiseeritud ja kohandatud tugiteenuste osutamist ja suunamist,

| b) | klastri turundus, et suurendada uute ettevõtjate ja organisatsioonide osalemist ning klastri nähtavust, |
| --- | --- |

b)

klastri turundus, et suurendada uute ettevõtjate ja organisatsioonide osalemist ning klastri nähtavust,

| c) | klastri rajatiste haldamine ning |
| --- | --- |

c)

klastri rajatiste haldamine ning

| d) | koolitusprogrammide, töötubade ja konverentside korraldamine, et toetada teadmiste jagamist, võrgustike loomist ja riikidevahelist koostööd. |
| --- | --- |

d)

koolitusprogrammide, töötubade ja konverentside korraldamine, et toetada teadmiste jagamist, võrgustike loomist ja riikidevahelist koostööd.

---

(1)  Tervishoiu seisukohalt oluline või sellega seotud teadustegevus hõlmab teadustegevust järgmistes valdkondades: vaktsiinid, ravimid ja ravi, meditsiiniseadmed ning haigla- ja meditsiinivarustus, desinfektsioonivahendid, kaitserõivastus ja -varustus ning asjakohane protsessiinnovatsioon nõutavate toodete tõhusaks tootmiseks.

---

II LISA

Abi ülemmäär

| | Väikeettevõtja | Keskmise suurusega ettevõtja | Suurettevõtja |
| --- | --- | --- | --- |
| Teadus- ja arendusprojektidele antav abi | | | |
| Alusuuringud | 100 % | 100 % | 100 % |
| Rakendusuuringud | 70 % | 60 % | 50 % |
| — | tõhusa koostöö korral ettevõtjate vahel (suurettevõtjate puhul piiriülene koostöö või koostöö vähemalt ühe VKEga) või ettevõtja ja teadusasutuse vahel või |

Väikeettevõtja

Keskmise suurusega ettevõtja

Suurettevõtja

Teadus- ja arendusprojektidele antav abi

Alusuuringud

100 %

100 %

100 %

Rakendusuuringud

70 %

60 %

50 %

—

tõhusa koostöö korral ettevõtjate vahel (suurettevõtjate puhul piiriülene koostöö või koostöö vähemalt ühe VKEga) või ettevõtja ja teadusasutuse vahel või

| — | tulemuste laialdase levitamise korral või |
| --- | --- |

—

tulemuste laialdase levitamise korral või

80  %

75 %

65 %

| — | teadus- ja arendusprojekti läbiviimise korral aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tingimustele vastavates toetatavates piirkondades või |
| --- | --- |

—

teadus- ja arendusprojekti läbiviimise korral aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tingimustele vastavates toetatavates piirkondades või

| — | teadus- ja arendusprojekti läbiviimise korral aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tingimustele vastavates toetatavates piirkondades |
| --- | --- |

—

teadus- ja arendusprojekti läbiviimise korral aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tingimustele vastavates toetatavates piirkondades

75  %

või

80  %

65  %

või

75  %

55  %

või

65  %

Tootearendus

45 %

35 %

25 %

| — | tõhusa koostöö korral ettevõtjate vahel (suurettevõtjate puhul piiriülene koostöö või koostöö vähemalt ühe VKEga) või ettevõtja ja teadusasutuse vahel või |
| --- | --- |

—

tõhusa koostöö korral ettevõtjate vahel (suurettevõtjate puhul piiriülene koostöö või koostöö vähemalt ühe VKEga) või ettevõtja ja teadusasutuse vahel või

| — | tulemuste laialdase levitamise korral või |
| --- | --- |

—

tulemuste laialdase levitamise korral või

60  %

50 %

40 %

| — | teadus- ja arendusprojekti läbiviimise korral aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tingimustele vastavates toetatavates piirkondades või |
| --- | --- |

—

teadus- ja arendusprojekti läbiviimise korral aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tingimustele vastavates toetatavates piirkondades või

| — | teadus- ja arendusprojekti läbiviimise korral aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tingimustele vastavates toetatavates piirkondades |
| --- | --- |

—

teadus- ja arendusprojekti läbiviimise korral aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tingimustele vastavates toetatavates piirkondades

50  %

või

60  %

40  %

või

50  %

30  %

või

40  %

Teostatavusuuringuteks antav abi

70 %

60 %

50 %

| — | aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tingimustele vastavates toetatavates piirkondades või |
| --- | --- |

—

aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tingimustele vastavates toetatavates piirkondades või

| — | aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tingimustele vastavates toetatavates piirkondades |
| --- | --- |

—

aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tingimustele vastavates toetatavates piirkondades

75  %

või

80  %

65  %

või

75  %

55  %

või

65  %

Teadustaristu rajamiseks ja ajakohastamiseks antav abi

50 %

50 %

50 %

| — | juhul kui riiklik rahastus tuleb vähemalt kahelt liikmesriigilt või |
| --- | --- |

—

juhul kui riiklik rahastus tuleb vähemalt kahelt liikmesriigilt või

| — | ELi tasandil hinnatud ja välja valitud teadustaristule antav abi |
| --- | --- |

—

ELi tasandil hinnatud ja välja valitud teadustaristule antav abi

60  %

60  %

60  %

Katsetamistaristu rajamiseks ja ajakohastamiseks antav abi

45  %

35 %

25 %

| — | juhul kui riiklik rahastus tuleb vähemalt kahelt liikmesriigilt või
  katse- ja eksperimenteerimistaristu on saanud hinnangu ja on välja valitud ELi tasandil
  ja/või |
| --- | --- |

—

juhul kui riiklik rahastus tuleb vähemalt kahelt liikmesriigilt või

katse- ja eksperimenteerimistaristu on saanud hinnangu ja on välja valitud ELi tasandil

ja/või

55  %

45 %

35 %

| — | kui katse- ja eksperimenteerimistaristu osutab teenuseid peamiselt VKEdele (vähemalt 80 % ulatuses oma tegevusmahust) |
| --- | --- |

—

kui katse- ja eksperimenteerimistaristu osutab teenuseid peamiselt VKEdele (vähemalt 80 % ulatuses oma tegevusmahust)

60  % (55  + 5 )

või

50 % (45  + 5 )

50 % (45  + 5 )

või

40  % (35  + 5 )

40  % (35  + 5 )

või

30  % (25  + 5 )

VKEdele antav innovatsiooniabi

50 %

50 %

–

Protsessi- ja organisatsiooniinnovatsiooniks antav abi

| — | suurettevõtjatele abi andmise tingimuseks on tegelik koostöö vähemalt ühe VKEga |
| --- | --- |

—

suurettevõtjatele abi andmise tingimuseks on tegelik koostöö vähemalt ühe VKEga

50 %

50 %

15 %

Innovatsiooniklastritele antav abi

Investeeringuabi

50  %

50 %

50 %

| — | aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tingimustele vastavates toetatavates piirkondades või |
| --- | --- |

—

aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tingimustele vastavates toetatavates piirkondades või

| — | aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tingimustele vastavates toetatavates piirkondades |
| --- | --- |

—

aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tingimustele vastavates toetatavates piirkondades

55  %

või

65  %

55  %

või

65  %

55  %

või

65 %

Tegevusabi

50 %

50 %

50 %

---

Parandused

| 25.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/68 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/68

---

Nõukogu 30. jaanuari 2023. aasta määruse (EL) 2023/195 (millega määratakse 2023. aastaks kindlaks teatavate Vahemere ja Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused ning muudetakse määrust (EL) 2022/110 Vahemere ja Musta mere kalavarude püügi võimaluste osas 2022. aastaks) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 28, 31. jaanuar 2023
  )

| 1) | Leheküljel 234 I lisa tabeli 2 esimese rea teises veerus |
| --- | --- |

1)

Leheküljel 234 I lisa tabeli 2 esimese rea teises veerus

asendatakse

„Püügipiirkond: Vahemere liidu veed – geograafilised alapiirkonnad 1–27 COL/GF 1–27“

järgmisega:

„Püügipiirkond: Vahemere liidu veed – geograafilised alapiirkonnad 1–27 (COL/GF1–27)“.

| 2) | Leheküljel 238 III lisa punkti 2 alapunkti a tabeli esimese rea teises veerus |
| --- | --- |

2)

Leheküljel 238 III lisa punkti 2 alapunkti a tabeli esimese rea teises veerus

asendatakse

„Püügipiirkond: Geograafilised alapiirkonnad 1, 2, 5, 6, 7 (ARA/GF 1–7)“

järgmisega:

„Püügipiirkond: Geograafilised alapiirkonnad 1, 2, 5, 6, 7 (ARA/GF1–7)“.

| 3) | Leheküljel 238 III lisa punkti 2 alapunkti b esimese tabeli esimese rea teises veerus |
| --- | --- |

3)

Leheküljel 238 III lisa punkti 2 alapunkti b esimese tabeli esimese rea teises veerus

asendatakse

„Püügipiirkond: Geograafilised alapiirkonnad 8, 9, 10, 11 (ARA/GF 8–11)“

järgmisega:

„Püügipiirkond: Geograafilised alapiirkonnad 8, 9, 10, 11 (ARA/GF8–11)“.

| 4) | Leheküljel 238 III lisa punkti 2 alapunkti b teise tabeli esimese rea teises veerus |
| --- | --- |

4)

Leheküljel 238 III lisa punkti 2 alapunkti b teise tabeli esimese rea teises veerus

asendatakse

„Püügipiirkond: Geograafilised alapiirkonnad 8, 9, 10, 11 (ARS/GF 8–11)“

järgmisega:

„Püügipiirkond: Geograafilised alapiirkonnad 8, 9, 10, 11 (ARS/GF8–11)“.

| 5) | Leheküljel 239 IV lisa punkti 1 tabeli „Maksimaalne püügimaht väljendatuna eluskaalu tonnides“ esimese rea teises veerus |
| --- | --- |

5)

Leheküljel 239 IV lisa punkti 1 tabeli „Maksimaalne püügimaht väljendatuna eluskaalu tonnides“ esimese rea teises veerus

asendatakse

„Püügipiirkond: GFCMi geograafiliste alapiirkondade 17 ja 18 liidu ja rahvusvahelised veed (SP1/GF 17–18)“

järgmisega:

„Püügipiirkond: GFCMi geograafiliste alapiirkondade 17 ja 18 liidu ja rahvusvahelised veed (SP1/GF1718)“.

| 6) | Leheküljel 241 V lisa punkti 1 alapunkti b tabeli esimesel „MLT“ (Malta) real |
| --- | --- |

6)

Leheküljel 241 V lisa punkti 1 alapunkti b tabeli esimesel „MLT“ (Malta) real

asendatakse

| „MLT | OTB | T-11 | EFF4/MED4_OTB4 | 338“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

„MLT

OTB

T-11

EFF4/MED4_OTB4

338“

järgmisega:

| „MLT | OTB | T-11 | EFF4/MED4_OTB3 | 338“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

„MLT

OTB

T-11

EFF4/MED4_OTB3

338“

| 7) | Leheküljel 242 V lisa punkti 1 alapunkti c tabeli esimese rea teises veerus |
| --- | --- |

7)

Leheküljel 242 V lisa punkti 1 alapunkti c tabeli esimese rea teises veerus

asendatakse

„Püügipiirkond: Geograafilised alapiirkonnad 12, 13, 14, 15, 16 (DPS/GF 12–16)“

järgmisega:

„Püügipiirkond: Geograafilised alapiirkonnad 12, 13, 14, 15, 16 (DPS/GF12–16)“.

| 8) | Leheküljel 242 V lisa punkti 2 alapunkti a tabeli Malta real |
| --- | --- |

8)

Leheküljel 242 V lisa punkti 2 alapunkti a tabeli Malta real

asendatakse

| „Malta | OTB | 15 | 2 007 | 5 562 “ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

„Malta

OTB

15

2 007

5 562 “

järgmisega:

| „Malta | OTB | 15 | 5 562 | 2 007 “ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

„Malta

OTB

15

5 562

2 007 “

| 9) | Leheküljel 242 V lisa punkti 2 alapunkti b tabeli esimese rea teises veerus |
| --- | --- |

9)

Leheküljel 242 V lisa punkti 2 alapunkti b tabeli esimese rea teises veerus

asendatakse

„Püügipiirkond: Geograafilised alapiirkonnad 12, 13, 14, 15, 16 (ARS/GF 12–16)“

järgmisega:

„Püügipiirkond: Geograafilised alapiirkonnad 12, 13, 14, 15, 16 (ARS/GF12–16)“.

| 10) | Leheküljel 242 V lisa punkti 2 alapunkti c tabeli esimese rea teises veerus |
| --- | --- |

10)

Leheküljel 242 V lisa punkti 2 alapunkti c tabeli esimese rea teises veerus

asendatakse

„Püügipiirkond: Geograafilised alapiirkonnad 12, 13, 14, 15, 16 (ARA/GF 12–16)“

järgmisega:

„Püügipiirkond: Geograafilised alapiirkonnad 12, 13, 14, 15, 16 (ARA/GF12–16)“.

| 11) | Leheküljel 243 VI lisa punkti 1 alapunkti b tabeli esimese rea teises veerus |
| --- | --- |

11)

Leheküljel 243 VI lisa punkti 1 alapunkti b tabeli esimese rea teises veerus

asendatakse

„Püügipiirkond: Geograafilised alapiirkonnad 19, 20, 21 (ARS/GF 19–21)“

järgmisega:

„Püügipiirkond: Geograafilised alapiirkonnad 19, 20, 21 (ARS/GF19–21)“.

| 12) | Leheküljel 243 VI lisa punkti 1 alapunkti c tabeli esimese rea teises veerus |
| --- | --- |

12)

Leheküljel 243 VI lisa punkti 1 alapunkti c tabeli esimese rea teises veerus

asendatakse

„Püügipiirkond: Geograafilised alapiirkonnad 19, 20, 21 (ARA/GF 19–21)“

järgmisega:

„Püügipiirkond: Geograafilised alapiirkonnad 19, 20, 21 (ARA/GF19–21)“.

| 13) | Leheküljel 244 VI lisa punkti 2 alapunkti b tabeli esimese rea teises veerus |
| --- | --- |

13)

Leheküljel 244 VI lisa punkti 2 alapunkti b tabeli esimese rea teises veerus

asendatakse

„Püügipiirkond: Geograafilised alapiirkonnad 24, 25, 26, 27 (ARS/GF 24–27)“

järgmisega:

„Püügipiirkond: Geograafilised alapiirkonnad 24, 25, 26, 27 (ARS/GF24–27)“.

| 14) | Leheküljel 244 VI lisa punkti 2 alapunkti c tabeli esimese rea teises veerus |
| --- | --- |

14)

Leheküljel 244 VI lisa punkti 2 alapunkti c tabeli esimese rea teises veerus

asendatakse

„Püügipiirkond: Geograafilised alapiirkonnad 24, 25, 26, 27 (ARA/GF 24–27)“

järgmisega:

„Püügipiirkond: Geograafilised alapiirkonnad 24, 25, 26, 27 (ARA/GF24–27)“.

| 15) | Leheküljel 245 VII lisa punkti a tabeli esimese rea teises veerus |
| --- | --- |

15)

Leheküljel 245 VII lisa punkti a tabeli esimese rea teises veerus

asendatakse

„Püügipiirkond: Alboráni mere liidu veed – geograafilised alapiirkonnad 1, 2, 3 (SBR/GF 1–3)“

järgmisega:

„Püügipiirkond: Alboráni mere liidu veed – geograafilised alapiirkonnad 1, 2, 3 (SBR/GF1–3)“.

---

| 25.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/71 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/71

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määruse (EL) 2021/241 (millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 57, 18. veebruar 2021
  )

Leheküljel 46 artikli 24 lõikes 6

asendatakse

„6.   Kui komisjon teeb lõikes 5 osutatud hindamise tulemusel kindlaks, et artikli 20 lõikes 1 osutatud nõukogu rakendusotsuses sätestatud eesmärke ja sihte ei ole täidetud rahuldavalt, ...“

järgmisega:

„6.   Kui komisjon teeb lõikes 3 osutatud hindamise tulemusel kindlaks, et artikli 20 lõikes 1 osutatud nõukogu rakendusotsuses sätestatud eesmärke ja sihte ei ole täidetud rahuldavalt, ...“.

---

| 25.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/72 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/72

---

Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ (ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes) parandus

(
  Euroopa Ühenduste Teataja L 95, 21. aprill 1993
  )

(Eestikeelne eriväljaanne, peatükk 15, köide 2, lk 288)

Leheküljel 290 artikli 2 punktis c

asendatakse

| „c) | müüja või teenuste osutaja — füüsiline isik, kes ...“ |
| --- | --- |

„c)

müüja või teenuste osutaja — füüsiline isik, kes ...“

järgmisega:

| „c) | müüja või teenuste osutaja — füüsiline või juriidiline isik, kes ...“. |
| --- | --- |

„c)

müüja või teenuste osutaja — füüsiline või juriidiline isik, kes ...“.

---