# Az Európai Unió L 101/2023

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 101 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 66. évfolyam2023. április 14. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 101

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

66. évfolyam2023. április 14.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2023/806 végrehajtási rendelete (2023. április 13.) az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 269/2014/EU rendelet végrehajtásáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/807 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. december 15.) a villamos energiára vonatkozó primerenergia-tényezőnek a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásában történő felülvizsgálatáról | 16 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/808 végrehajtási rendelete (2023. április 5.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 19 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/809 végrehajtási rendelete (2023. április 13.) a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 22 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (KKBP) 2023/810 határozata (2023. április 13.) a halálos erő célba juttatására tervezett katonai felszereléseknek, valamint platformoknak az ukrán fegyveres erők számára való biztosítása céljából az Európai Békekeret keretében megvalósuló támogatási intézkedésről szóló (KKBP) 2022/338 határozat módosításáról | 64 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2023/811 határozata (2023. április 13.) az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP határozat módosításáról | 67 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az EU–Grúzia állat- és növény-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottság 1/2023. határozata (2023. március 6.) a társulási megállapodás XI-B. mellékletének módosításáról [2023/812] | 84 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2023/806 végrehajtási rendelete (2023. április 13.) az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 269/2014/EU rendelet végrehajtásáról

1

*

A Bizottság (EU) 2023/807 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. december 15.) a villamos energiára vonatkozó primerenergia-tényezőnek a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásában történő felülvizsgálatáról

16

*

A Bizottság (EU) 2023/808 végrehajtási rendelete (2023. április 5.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

19

*

A Bizottság (EU) 2023/809 végrehajtási rendelete (2023. április 13.) a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

22

HATÁROZATOK

*

A Tanács (KKBP) 2023/810 határozata (2023. április 13.) a halálos erő célba juttatására tervezett katonai felszereléseknek, valamint platformoknak az ukrán fegyveres erők számára való biztosítása céljából az Európai Békekeret keretében megvalósuló támogatási intézkedésről szóló (KKBP) 2022/338 határozat módosításáról

64

*

A Tanács (KKBP) 2023/811 határozata (2023. április 13.) az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP határozat módosításáról

67

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az EU–Grúzia állat- és növény-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottság 1/2023. határozata (2023. március 6.) a társulási megállapodás XI-B. mellékletének módosításáról [2023/812]

84

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az oxamil hatóanyag jóváhagyása meghosszabbításának az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megtagadásáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról szóló, 2023. április 5-i (EU) 2023/741 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 98., 2023.4.11. ) | 101 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az oxamil hatóanyag jóváhagyása meghosszabbításának az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megtagadásáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról szóló, 2023. április 5-i (EU) 2023/741 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 98., 2023.4.11. )

( HL L 98., 2023.4.11. )

101

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2023.4.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 101/1

---

A TANÁCS (EU) 2023/806 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. április 13.)

az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 269/2014/EU rendelet végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló, 2014. március 17-i 269/2014/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (1) és (3) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2014. március 17-én elfogadta a 269/2014/EU rendeletet. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2014. március 17-én elfogadta a 269/2014/EU rendeletet.

| (2) | A Tanács új információk kapott a 269/2014/EU rendelet I. mellékletében jegyzékbe vett, korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó egyes személyekkel kapcsolatban. Az említett információk alapján 35 személy esetében naprakésszé kell tenni a rájuk vonatkozó bejegyzéseket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács új információk kapott a 269/2014/EU rendelet I. mellékletében jegyzékbe vett, korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó egyes személyekkel kapcsolatban. Az említett információk alapján 35 személy esetében naprakésszé kell tenni a rájuk vonatkozó bejegyzéseket.

| (3) | A 269/2014/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 269/2014/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 269/2014/EU rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. április 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. ROSWALL

---

(1)  
  HL L 78., 2014.3.17., 6. o.

1

---

MELLÉKLET

A 269/2014/EU rendelet I. mellékletében „A 2. cikkben említett személyek, szervezetek és szervek jegyzéke” című részben a 92, 720, 723, 728, 879, 1172, 1348, 1349– 59, 1361–1364 és 1366–1378 bejegyzések helyébe a következő bejegyzések lépnek:

| | Személyek | Név | Azonosító adatok | Indokolás | A jegyzékbe vétel dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „92. | Arkady Romanovich ROTENBERG
  Arkadii Romanovich ROTENBERG
  (Аркадий Романович РОТЕНБЕРГ) | Nem: férfi
  Születési idő: 1951.12.15.
  Születési hely: Leningrad, egykori USSR (jelenleg St. Petersburg, Russian Federation) | Arkady Rotenberg prominens orosz üzletember, aki közeli személyes kapcsolatban áll Putin elnökkel. 2014 márciusa óta több mint 7 milliárd USD értékű állami szerződést ítéltek oda Rotenbergnek vagy vállalatainak. 2015-ben a szerződések értékét tekintve Rotenberg az első helyen állt a kormányzati szerződések éves jegyzékében, miután 555 milliárd rubel értékben nyert el szerződéseket az orosz kormánytól. Ezek közül sokat hivatalos versenytárgyalás nélkül ítéltek oda. 2015. január 30-án Dmitry Medvedev miniszterelnök aláírta azt a rendeletet, amelyben Rotenberg Stroygazmontazh vállalatának ítélték az Oroszországot a jogellenesen annektált „Krími Autonóm Köztársasággal” összekötő Kercsi-szorosi híd megépítésére vonatkozó állami szerződést.
  E szerződések révén Rotenberg a Krím annektálásáért vagy Ukrajna keleti részének destabilizálásáért felelős orosz döntéshozók által nyújtott pénzügyi előnyökhöz jutott.
  Rotenberg a Stroygazmontazh vállalat korábbi tulajdonosa. Ez a vállalat nyerte el az Oroszországot a jogellenesen annektált „Krími Autonóm Köztársasággal” összekötő Kercsi-szorosi híd megépítésére vonatkozó állami szerződést, megszilárdítva ezzel a Krím integrálását az Oroszországi Föderációba, ami pedig fokozottan aláássa Ukrajna területi integritását. Hasonlóképpen, 2017 januárjában a Stroygazmontazh 17 milliárd rubel értékű állami szerződéshez jutott a Kercsi-szorosi hídon futó vasútvonal megépítésére vonatkozóan, ami fokozottan aláássa Ukrajna területi integritását.
  Két olyan vállalat, a Mostotrest és a Stroygazmontazh tulajdonosa, amelyek az Ukrajna szuverenitását aláásó tevékenységeik miatt szerepelnek a jegyzékben (e mellékletben a 43. és a 46. szervezet). Rotenberg 2019-ben eladta a Stroygazmontazh gázvezeték-építő vállalatot.
  A Kercsi-szorosi híd megépítésében vállalt szerepéért 2020 márciusában megkapta az Oroszországi Föderáció „Munka Hőse” állami érdemrendjét.
  Azon Proszvescsenyije kiadó igazgatótanácsának elnöke, amely elsődleges végrehajtója volt az „Oroszország gyermekeihez: Lakcímed – Krím” elnevezésű projektnek, amely egy annak érdekében indított PR-kampány, hogy a krími gyermekeket meggyőzzék: immár Oroszországban élő orosz állampolgárok, és amely így támogatta a Krím integrálására irányuló orosz kormánypolitikát.
  2021. január 30-án Arkady Rotenberg a Gelendzhikben található úgynevezett „Putyin-palota” kedvezményezettjének nevezte magát, amely megjelenik Alekszej Navalnij Korrupcióellenes Alapítványának vizsgálatában. | 2015.3.15. |
| 720. | Alexander Semenovich VINOKUROV
  (Александр Семёнович ВИНОКУРОВ) | Születési idő: 1982.10.12.
  Születési hely: Moscow, Russian Federation
  Tisztség: üzletember, a Maraton Group ügyvezető társtulajdonosa és elnöke, a Magnit igazgatótanácsának tagja
  Állampolgárság: orosz
  Nem: férfi | Alexander Semenovich Vinokurov orosz üzletember, aki az élelmiszer-kiskereskedelemben, a gyógyszeriparban, a mezőgazdaságban és az infrastruktúrák területén rendelkezik üzleti érdekeltségekkel. Vezető tisztségeket tölt be a Maraton Group befektetési társaságban, valamint a legnagyobb orosz élelmiszer-kiskereskedelmi vállalatban, a Magnitban. Részesedéssel rendelkezik továbbá a Demetra Holdingban, amely – a világ legnagyobb búzaexportőrének számító – Oroszország egyik legnagyobb, a gabonaexport területén tevékenykedő gabonakereskedője. Ekaterina Sergeevna Vinokurova házastársa, aki Sergey Lavrovnak, az Oroszországi Föderáció külügyminiszterének a lánya. Édesapja Semen Vinokurov, a „Capital Pharmacies” szövetségi állami vállalat (State Unitary Enterprise) korábbi vezetője, akit az orosz gyógyszeripar egyik vezető vállalkozójának tartanak. Ennélfogva Alexander Vinokurov szoros kapcsolatokat ápol az Oroszországi Föderáció kormányával, valamint a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős említettkormánynak jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedik.
  2022. február 24-én, az Ukrajna elleni orosz agresszió kezdeti szakaszát követően Alexander Semenovich Vinokurov és további 36 üzletember találkozott Vladimir Putin elnökkel és az orosz kormány más tagjaival, hogy megvitassák a nyugati szankciókat követő intézkedések hatását. Az a tény, hogy meghívták erre a találkozóra, azt mutatja, hogy Vladimir Putin legbelső körének a tagja, és olyan intézkedéseket vagy politikákat támogat vagy hajt végre, amelyek aláássák vagy fenyegetik Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, valamint Ukrajna stabilitását és biztonságát. Azt is mutatja, hogy Alexander Vinokurov egyike a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős, az Oroszországi Föderáció kormányának jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedő vezető üzletembereknek. Mindezt az is alátámasztja, hogy Alexander Vinokurov szoros személyes kapcsolatot ápol Sergey. Lavrov külügyminiszterrel, akit felelősség terhel az Ukrajna elleni orosz agressziós háborúért, valamint az említett állam területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért. | 2022.3.9. |
| 723. | Dmitry Arkadievich MAZEPIN
  (Дмитрий Аркадьевич МАЗЕПИН) | Születési idő: 1968.4.18.
  Születési hely: Minsk, egykori Belorussian SSR, jelenleg Belarus
  Tisztség: a JSC UCC Uralchem korábbi vezérigazgatója
  Állampolgárság: orosz
  Nem: férfi | Dmitry Arkadievich Mazepin az Uralchem ásványiműtrágya-gyártó vállalat többségi tulajdonosa és korábbi vezérigazgatója, valamint az Uralkali legnagyobb részvényese. Az Uralchem Group a vegyipari termékek széles skáláját – többek között ásványi műtrágyákat és ammónium tartalmú kálisalétromot – gyártó orosz vállalat. Saját megítélése szerint a vállalat a legnagyobb ammónium-nitrát-gyártó, továbbá az ammónia és a nitrogénműtrágyák második legnagyobb gyártója Oroszországban. Az orosz állam mind az Uralchemet, mind az Uralkalit „stratégiai eszközként” jelölte meg. Dmitry Arkadievich Mazepin tehát olyan gazdasági ágazatokban tevékenykedik, amelyek jelentős bevételi forrást jelentenek a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős Oroszországi Föderáció kormánya számára.
  2022. február 24-én, az Ukrajna elleni orosz agresszió kezdeti szakaszát követően Dmitry Arkadievich Mazepin és további 36 üzletember találkozott Vladimir Putin elnökkel és az orosz kormány más tagjaival, hogy megvitassák a nyugati szankciókat követő intézkedések hatását. Az a tény, hogy meghívták erre a találkozóra, azt mutatja, hogy Vladimir Putin legbelső körének a tagja, és olyan intézkedéseket vagy politikákat támogat vagy hajt végre, amelyek aláássák vagy fenyegetik Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, valamint Ukrajna stabilitását és biztonságát. Azt is mutatja, hogy Dmitry Arkadievich Mazepin egyike a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős Oroszországi Föderáció kormányának jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedő vezető üzletembereknek.
  2021 decemberében Dmitry Mazepin az „Uralchem” felett ellenőrzést gyakorló, ciprusi székhelyű Uralchem Holding és CI-Chemical Invest vállalatokat az Oktyabrszkij-szigeten, Kalinyingrád régió (oblaszty) különleges közigazgatási körzetében fennálló orosz joghatóság alá jegyeztette be. | 2022.3.9. |
| 728. | Vadim Nikolaevich MOSHKOVICH
  (Вадим Николаевич МОШКОВИЧ) | Születési idő: 1967.4.6.
  Születési hely: Moscow, Russian Federation
  Tisztség: a Rusagro Group igazgatótanácsának korábbi elnöke
  Állampolgárság: orosz, ciprusi
  Nem: férfi | Vadim Nikolaevich Moshkovich orosz vállalkozó, akinek üzleti érdekeltségei vannak a mezőgazdaságban és az ingatlanfejlesztésben. 2004-ben Vadim Moshkovich megalapította a Rusagro Group vállalatcsoportot, amely jelentős sertéshús-, zsír- és cukorgyártó, és amelyet 2021-ben Oroszország elsőszámú mezőgazdasági holdingjának minősítettek. Ennélfogva Vadim Moshkovich olyan gazdasági ágazatokban tevékenykedik, amelyek jelentős bevételi forrást jelentenek az Oroszországi Föderáció kormánya számára.
  2022. február 24-én, az Ukrajna elleni orosz agresszió kezdeti szakaszait követően Vadim Moshkovich és további 36 üzletember találkozott Vladimir Putin elnökkel és az orosz kormány más tagjaival, hogy megvitassák a nyugati szankciókat követő intézkedések hatását. Az a tény, hogy meghívták erre a találkozóra, azt mutatja, hogy Vladimir Putin legbelső körének a tagja, és olyan intézkedéseket vagy politikákat támogat vagy hajt végre, amelyek aláássák vagy fenyegetik Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, valamint Ukrajna stabilitását és biztonságát. Azt is mutatja, hogy Moshkovich egyike a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős Oroszország kormányának jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedő vezető üzletembereknek. | 2022.3.9. |
| 879. | Roman Arkadyevich ABRAMOVICH
  (Роман Аркадьевич АБРАМОВИЧ) | Tisztség: Vladimir Putinhoz közel álló oligarcha; az Evraz fő részvényese; Chukotka korábbi kormányzója
  Születési idő: 1966.10.24.
  Születési hely: Saratov, Russian Federation
  Állampolgárság: orosz
  Nem: férfi
  Cím: 1 Lipovaya Aleya, Nemchinovo, Odinstvo district, Moscow, Russia
  Kapcsolódó személyek: Vladimir Putin | Roman Abramovich orosz oligarcha, aki régóta szoros kapcsolatban áll Vladimir Putinnal. Kiváltságos viszonyban áll az elnökkel, és rendkívül jó kapcsolatot tart fenn vele. Az orosz vezetővel ápolt kapcsolata segítette jelentős mértékű vagyonának fenntartásában. Abramovich az egyik fő részvényese az Evraz acélipari csoportnak, amely Oroszország egyik legnagyobb adófizetője.
  Ennélfogva előnyökhöz jut a Krím annektálásáért, illetve Ukrajna destabilizálásáért felelős orosz döntéshozókon keresztül. Egyike továbbá a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős Oroszországi Föderáció kormánya számára jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedő vezető orosz üzletembereknek is. | 2022.3.15. |
| 1172. | Aleksandra MELNICHENKO
  más néven: Sandra NIKOLIĆ
  (szerb írásmód szerint: Александра МЕЉНИЧЕНКО) | Születési idő: 1977.4.21.
  Születési hely: Belgrade, Serbia
  Kapcsolódó személy: Andrey Igorevich Melnichenko (férj)
  Állampolgárság: szerb, horvát
  Nem: nő
  Útlevélszám: horvát útlevele száma: 094949450 (érvényességi idő: 2023.12.23.) | Aleksandra Melnichenko a felesége az orosz iparos Andrey Igorevich Melnichenkónak, aki 2022. március 9-én átruházta rá a jelentős műtrágyagyártó EuroChem Group és a SUEK szénipari vállalat tényleges tulajdonjogát és az azzal járó előnyöket.
  Aleksandra Melnichenko hasznot húz férje vagyonából és élvezi annak előnyeit. 2022 márciusában Aleksandra Melnichenko lépett férje helyébe a Firstline Trust haszonhúzó tulajdonosaként, amelyet a EuroChem Group tényleges tulajdonosát képviselő Linetrust PTC Ltd. irányít.
  Ennélfogva kapcsolatban áll a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős Oroszországi Föderáció kormánya számára jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedő egyik vezető üzletemberrel. | 2022.6.3. |
| 1348. | Georgiy Sergeevich STAROSTIN
  (Георгий Сергеевич СТАРОСТИН) | Születési idő: 1986.12.1.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: százados
  Nem: férfi
  Adószám: 771380617804 (Oroszország) | Georgiy Starostin százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Starostin százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1349. | Sergey Vladimirovich ILIN
  (Сергей Владимирович ИЛЬИН) | Születési idő: 1987.11.14.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: százados
  Nem: férfi | Sergey Ilin százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Sergey Ilin százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1350. | Yuriy Aleksandrovich NIKONOV
  (Юрий Александрович НИКОНОВ) | Születési idő: 1984.5.9.
  Születési hely: Baku, egykori USSR, jelenleg Azerbaijan
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: százados
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 271201003620, 016154160136 (Oroszország) | Yuriy Nikonov százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Yuriy Nikonov százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1351. | Ekaterina Viktorovna CHUGUNOVA
  (Екатерина Викторовна ЧУГУНОВА) | Születési idő: 1991.3.10.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: hadnagy
  Nem: nő
  Adóazonosító szám: 312609219100 (Oroszország) | Ekaterina Chugunova hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Ekaterina Chugunova hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1352. | Igor Alekseevich GROZA
  (Игорь Алексеевич ГРОЗА) | Születési idő: 1996.6.2.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: hadnagy
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 261205020910 (Oroszország) | Igor Groza hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Igor Groza hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1353. | Ivan Dmitrievich POPOV
  (Иван Дмитриевич ПОПОВ) | Születési idő: 1998.8.17.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: őrnagy
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 280403816493 (Oroszország) | Ivan Popov őrnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Ivan Popov őrnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1354. | Matvey Andreevich LIYBAVIN
  (Матвей Андреевич ЛЫБАВИН) | Születési idő: 1992.9.2.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: őrnagy
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 732610491457 (Oroszország) | Matvey Liybavin őrnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Matvey Liybavin őrnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1355. | Roman Aleksandrovich KUROCHKIN
  (Роман Александрович КУРОЧКИН) | Születési idő: 1985.2.25.
  Születési hely: Chernyakhovsk, Russian Federation
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: őrnagy
  Nem: férfi | Roman Kurochkin őrnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Roman Kurochkin őrnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1356. | Dmitri Yuryevich TIKHONOV
  (Дмитрий Юрьевич ТИХОНОВ) | Születési idő: 1993.1.26.
  Születési hely: Lipetsk, Russian Federation
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: főhadnagy
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 482305758073 (Oroszország) | Dmitri Tikhonov főhadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Dmitri Tikhonov főhadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1357. | Nikolay Vladimirovich TARASOV
  (Николай Владимирович ТАРАСОВ) | Születési idő: 1985.8.29.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: főhadnagy
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 503811568315 (Oroszország) | Nikolay Tarasov főhadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Nikolay Tarasov főhadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1358. | Anton Olegovich SHATUN
  (Антон Олегович ШАТУН) | Születési idő: 1990.2.12.
  Születési hely: Gudauta, Georgia
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: százados
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 610209429700 (Oroszország) | Anton Shatun százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Anton Shatun százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1359. | Alexey Petrovich BETEKHTIN
  (Алексей Петрович БЕТЕХТИН) | Születési idő: 1987.12.7.
  Születési hely: Vladivostok, Russian Federation
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: százados
  Nem: férfi | Alexey Betekhtin százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Alexey Betekhtin százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1361. | Artyom Aleksandrovich CHERNOV
  (Артём Александрович ЧЕРНОВ) | Születési idő: 1988.10.13.
  Születési hely: Kovrov, Russian Federation
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: százados
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 770482092946 (Oroszország) | Artyom Chernov százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Artyom Chernov százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1362. | Stanislav Aleksandrovich MINKOV
  (Станислав Александрович МИНКОВ) | Születési idő: 1984.6.16.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: százados
  Nem: férfi | Stanislav Minkov százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Stanislav Minkov százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1363. | Alexey Sergeevich VOLKOV
  (Алексей Сергеевич ВОЛКОВ) | Születési idő: 1997.6.27.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: hadnagy
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 784202352764 (Oroszország) | Alexey Volkov hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Alexey Volkov hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1364. | Andrey Anatolievitch IVANYUTIN
  (Андрей Анатольевич ИВАНЮТИН) | Születési idő: 1980.9.3.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: őrnagy
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 503114955109 (Oroszország) | Andrey Ivanyutin őrnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Andrey Ivanyutin őrnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1366. | Pavel Aleksandrovich VASILYEV
  (Павел Александрович ВАСИЛЬЕВ) | Születési idő: 1990.3.19.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: főhadnagy
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 532007713046 (Oroszország) | Pavel Vasilyev főhadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Pavel Vasilyev főhadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1367. | Alexey Nikolaevich MIKHAYLOV
  (Алексей Николаевич МИХАЙЛОВ) | Születési idő: 1985.1.29.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: százados
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 770474370653 (Oroszország) | Alexey Mikhaylov százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Alexey Mikhaylov százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1368. | Elvira Yunasovna OBUKHOVA
  (Эльвира Юнусовна ОБУХОВА) | Születési idő: 1988.6.14.
  Születési hely: Perm, Russian Federation
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: százados
  Nem: nő
  Adóazonosító szám: 590613130708 (Oroszország) | Elvira Obukhova százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Elvira Obukhova százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1369. | Pavel Borisovich OBUKHOV
  (Павел Борисович ОБУХОВ) | Születési idő: 1983.2.7.
  Születési hely: Podolsk, Russian Federation
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: százados
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 503614915506 (Oroszország) | Pavel Obukhov százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Pavel Obukhov százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1370. | Vitaly Viktorovich YASKELAYNEN
  (Виталий Викторович ЯСКЕЛАЙНЕН) | Születési idő: 1986.10.1.
  Születési hely: St Petersburg, Russian Federation
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: százados
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 780625739170 (Oroszország) | Vitaly Yaskelaynen százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Vitaly Yaskelaynen százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1371. | Alexandr Arsenovich GREGORYAN
  (Александр Арсенович ГРЕГОРЯН) | Születési idő: 1998.5.22.
  Születési hely: Tver, Russian Federation
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: hadnagy
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 695010890820 (Oroszország) | Alexandr Gregoryan hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Alexandr Gregoryan hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1372. | Artyom Andreevich VEDENOV
  (Артём Андреевич ВЕДЕНОВ) | Születési idő: 1989.2.10.
  Születési hely: Kostroma, Russian Federation
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: hadnagy
  Nem: férfi | Artyom Vedenov hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Artyom Vedenov hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1373. | Nikita Evgenievich POPLAVSKIY
  (Никита Евгеньевич ПОПЛАВСКИЙ) | Születési idő: 1998.3.15.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: hadnagy
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 504602606022 (Oroszország) | Nikita Poplavskiy hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Nikita Poplavskiy hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1374. | Vladimir Sergeevich PETROV
  (Владимир Сергеевич ПЕТРОВ) | Születési idő: 1998.2.23.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: hadnagy
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 521406165185 (Oroszország) | Vladimir Petrov hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek (Russia’s Armed Forces General Staff) vezérkarához tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Vladimir Petrov hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1375. | Evgeniy Grigorievitch KAPSHUK
  (Евгений Григорьевич КАПШУК) | Születési idő: 1974.7.15.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: ezredes
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 773128151404 (Oroszország) | Evgeniy Kapshuk ezredes az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) parancsnoka. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Evgeniy Kapshuk ezredes ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1376. | Anton Yurievich TIMOSHINOV
  (Антон Юрьевич ТИМОШИНОВ) | Születési idő: 1986.1.29.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: alezredes
  Nem: férfi | Anton Timoshinov alezredes az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) parancsnoka. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Anton Timoshinov alezredes ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1377. | Igor Borisovich BAGNYUK
  (Игорь Борисович БАГНЮК) | Születési idő: 1982.4.30.
  Születési hely: Riga, Latvia
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: alezredes
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 770470599386 (Oroszország) | Igor Bagnyuk alezredes az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) parancsnoka. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Igor Bagnyuk alezredes ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1378. | Robert Petrovich BARANOV
  (Роберт Петрович БАРАНОВ) | Születési idő: 1975.3.20.
  Születési hely: Yalchiki vagy Nizhny Tagil, egykori USSR, jelenleg Russian Federation
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: vezérőrnagy
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 012190931739, 502239120417 (Oroszország) | Robert Baranov vezérőrnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) igazgatója. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Robert Baranov vezérőrnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16.” |

Személyek

Név

Azonosító adatok

Indokolás

A jegyzékbe vétel dátuma

„92.

Arkady Romanovich ROTENBERG

Arkadii Romanovich ROTENBERG

(Аркадий Романович РОТЕНБЕРГ)

Nem: férfi

Születési idő: 1951.12.15.

Születési hely: Leningrad, egykori USSR (jelenleg St. Petersburg, Russian Federation)

Arkady Rotenberg prominens orosz üzletember, aki közeli személyes kapcsolatban áll Putin elnökkel. 2014 márciusa óta több mint 7 milliárd USD értékű állami szerződést ítéltek oda Rotenbergnek vagy vállalatainak. 2015-ben a szerződések értékét tekintve Rotenberg az első helyen állt a kormányzati szerződések éves jegyzékében, miután 555 milliárd rubel értékben nyert el szerződéseket az orosz kormánytól. Ezek közül sokat hivatalos versenytárgyalás nélkül ítéltek oda. 2015. január 30-án Dmitry Medvedev miniszterelnök aláírta azt a rendeletet, amelyben Rotenberg Stroygazmontazh vállalatának ítélték az Oroszországot a jogellenesen annektált „Krími Autonóm Köztársasággal” összekötő Kercsi-szorosi híd megépítésére vonatkozó állami szerződést.

E szerződések révén Rotenberg a Krím annektálásáért vagy Ukrajna keleti részének destabilizálásáért felelős orosz döntéshozók által nyújtott pénzügyi előnyökhöz jutott.

Rotenberg a Stroygazmontazh vállalat korábbi tulajdonosa. Ez a vállalat nyerte el az Oroszországot a jogellenesen annektált „Krími Autonóm Köztársasággal” összekötő Kercsi-szorosi híd megépítésére vonatkozó állami szerződést, megszilárdítva ezzel a Krím integrálását az Oroszországi Föderációba, ami pedig fokozottan aláássa Ukrajna területi integritását. Hasonlóképpen, 2017 januárjában a Stroygazmontazh 17 milliárd rubel értékű állami szerződéshez jutott a Kercsi-szorosi hídon futó vasútvonal megépítésére vonatkozóan, ami fokozottan aláássa Ukrajna területi integritását.

Két olyan vállalat, a Mostotrest és a Stroygazmontazh tulajdonosa, amelyek az Ukrajna szuverenitását aláásó tevékenységeik miatt szerepelnek a jegyzékben (e mellékletben a 43. és a 46. szervezet). Rotenberg 2019-ben eladta a Stroygazmontazh gázvezeték-építő vállalatot.

A Kercsi-szorosi híd megépítésében vállalt szerepéért 2020 márciusában megkapta az Oroszországi Föderáció „Munka Hőse” állami érdemrendjét.

Azon Proszvescsenyije kiadó igazgatótanácsának elnöke, amely elsődleges végrehajtója volt az „Oroszország gyermekeihez: Lakcímed – Krím” elnevezésű projektnek, amely egy annak érdekében indított PR-kampány, hogy a krími gyermekeket meggyőzzék: immár Oroszországban élő orosz állampolgárok, és amely így támogatta a Krím integrálására irányuló orosz kormánypolitikát.

2021. január 30-án Arkady Rotenberg a Gelendzhikben található úgynevezett „Putyin-palota” kedvezményezettjének nevezte magát, amely megjelenik Alekszej Navalnij Korrupcióellenes Alapítványának vizsgálatában.

2015.3.15.

720.

Alexander Semenovich VINOKUROV

(Александр Семёнович ВИНОКУРОВ)

Születési idő: 1982.10.12.

Születési hely: Moscow, Russian Federation

Tisztség: üzletember, a Maraton Group ügyvezető társtulajdonosa és elnöke, a Magnit igazgatótanácsának tagja

Állampolgárság: orosz

Nem: férfi

Alexander Semenovich Vinokurov orosz üzletember, aki az élelmiszer-kiskereskedelemben, a gyógyszeriparban, a mezőgazdaságban és az infrastruktúrák területén rendelkezik üzleti érdekeltségekkel. Vezető tisztségeket tölt be a Maraton Group befektetési társaságban, valamint a legnagyobb orosz élelmiszer-kiskereskedelmi vállalatban, a Magnitban. Részesedéssel rendelkezik továbbá a Demetra Holdingban, amely – a világ legnagyobb búzaexportőrének számító – Oroszország egyik legnagyobb, a gabonaexport területén tevékenykedő gabonakereskedője. Ekaterina Sergeevna Vinokurova házastársa, aki Sergey Lavrovnak, az Oroszországi Föderáció külügyminiszterének a lánya. Édesapja Semen Vinokurov, a „Capital Pharmacies” szövetségi állami vállalat (State Unitary Enterprise) korábbi vezetője, akit az orosz gyógyszeripar egyik vezető vállalkozójának tartanak. Ennélfogva Alexander Vinokurov szoros kapcsolatokat ápol az Oroszországi Föderáció kormányával, valamint a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős említettkormánynak jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedik.

2022. február 24-én, az Ukrajna elleni orosz agresszió kezdeti szakaszát követően Alexander Semenovich Vinokurov és további 36 üzletember találkozott Vladimir Putin elnökkel és az orosz kormány más tagjaival, hogy megvitassák a nyugati szankciókat követő intézkedések hatását. Az a tény, hogy meghívták erre a találkozóra, azt mutatja, hogy Vladimir Putin legbelső körének a tagja, és olyan intézkedéseket vagy politikákat támogat vagy hajt végre, amelyek aláássák vagy fenyegetik Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, valamint Ukrajna stabilitását és biztonságát. Azt is mutatja, hogy Alexander Vinokurov egyike a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős, az Oroszországi Föderáció kormányának jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedő vezető üzletembereknek. Mindezt az is alátámasztja, hogy Alexander Vinokurov szoros személyes kapcsolatot ápol Sergey. Lavrov külügyminiszterrel, akit felelősség terhel az Ukrajna elleni orosz agressziós háborúért, valamint az említett állam területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért.

2022.3.9.

723.

Dmitry Arkadievich MAZEPIN

(Дмитрий Аркадьевич МАЗЕПИН)

Születési idő: 1968.4.18.

Születési hely: Minsk, egykori Belorussian SSR, jelenleg Belarus

Tisztség: a JSC UCC Uralchem korábbi vezérigazgatója

Állampolgárság: orosz

Nem: férfi

Dmitry Arkadievich Mazepin az Uralchem ásványiműtrágya-gyártó vállalat többségi tulajdonosa és korábbi vezérigazgatója, valamint az Uralkali legnagyobb részvényese. Az Uralchem Group a vegyipari termékek széles skáláját – többek között ásványi műtrágyákat és ammónium tartalmú kálisalétromot – gyártó orosz vállalat. Saját megítélése szerint a vállalat a legnagyobb ammónium-nitrát-gyártó, továbbá az ammónia és a nitrogénműtrágyák második legnagyobb gyártója Oroszországban. Az orosz állam mind az Uralchemet, mind az Uralkalit „stratégiai eszközként” jelölte meg. Dmitry Arkadievich Mazepin tehát olyan gazdasági ágazatokban tevékenykedik, amelyek jelentős bevételi forrást jelentenek a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős Oroszországi Föderáció kormánya számára.

2022. február 24-én, az Ukrajna elleni orosz agresszió kezdeti szakaszát követően Dmitry Arkadievich Mazepin és további 36 üzletember találkozott Vladimir Putin elnökkel és az orosz kormány más tagjaival, hogy megvitassák a nyugati szankciókat követő intézkedések hatását. Az a tény, hogy meghívták erre a találkozóra, azt mutatja, hogy Vladimir Putin legbelső körének a tagja, és olyan intézkedéseket vagy politikákat támogat vagy hajt végre, amelyek aláássák vagy fenyegetik Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, valamint Ukrajna stabilitását és biztonságát. Azt is mutatja, hogy Dmitry Arkadievich Mazepin egyike a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős Oroszországi Föderáció kormányának jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedő vezető üzletembereknek.

2021 decemberében Dmitry Mazepin az „Uralchem” felett ellenőrzést gyakorló, ciprusi székhelyű Uralchem Holding és CI-Chemical Invest vállalatokat az Oktyabrszkij-szigeten, Kalinyingrád régió (oblaszty) különleges közigazgatási körzetében fennálló orosz joghatóság alá jegyeztette be.

2022.3.9.

728.

Vadim Nikolaevich MOSHKOVICH

(Вадим Николаевич МОШКОВИЧ)

Születési idő: 1967.4.6.

Születési hely: Moscow, Russian Federation

Tisztség: a Rusagro Group igazgatótanácsának korábbi elnöke

Állampolgárság: orosz, ciprusi

Nem: férfi

Vadim Nikolaevich Moshkovich orosz vállalkozó, akinek üzleti érdekeltségei vannak a mezőgazdaságban és az ingatlanfejlesztésben. 2004-ben Vadim Moshkovich megalapította a Rusagro Group vállalatcsoportot, amely jelentős sertéshús-, zsír- és cukorgyártó, és amelyet 2021-ben Oroszország elsőszámú mezőgazdasági holdingjának minősítettek. Ennélfogva Vadim Moshkovich olyan gazdasági ágazatokban tevékenykedik, amelyek jelentős bevételi forrást jelentenek az Oroszországi Föderáció kormánya számára.

2022. február 24-én, az Ukrajna elleni orosz agresszió kezdeti szakaszait követően Vadim Moshkovich és további 36 üzletember találkozott Vladimir Putin elnökkel és az orosz kormány más tagjaival, hogy megvitassák a nyugati szankciókat követő intézkedések hatását. Az a tény, hogy meghívták erre a találkozóra, azt mutatja, hogy Vladimir Putin legbelső körének a tagja, és olyan intézkedéseket vagy politikákat támogat vagy hajt végre, amelyek aláássák vagy fenyegetik Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, valamint Ukrajna stabilitását és biztonságát. Azt is mutatja, hogy Moshkovich egyike a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős Oroszország kormányának jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedő vezető üzletembereknek.

2022.3.9.

879.

Roman Arkadyevich ABRAMOVICH

(Роман Аркадьевич АБРАМОВИЧ)

Tisztség: Vladimir Putinhoz közel álló oligarcha; az Evraz fő részvényese; Chukotka korábbi kormányzója

Születési idő: 1966.10.24.

Születési hely: Saratov, Russian Federation

Állampolgárság: orosz

Nem: férfi

Cím: 1 Lipovaya Aleya, Nemchinovo, Odinstvo district, Moscow, Russia

Kapcsolódó személyek: Vladimir Putin

Roman Abramovich orosz oligarcha, aki régóta szoros kapcsolatban áll Vladimir Putinnal. Kiváltságos viszonyban áll az elnökkel, és rendkívül jó kapcsolatot tart fenn vele. Az orosz vezetővel ápolt kapcsolata segítette jelentős mértékű vagyonának fenntartásában. Abramovich az egyik fő részvényese az Evraz acélipari csoportnak, amely Oroszország egyik legnagyobb adófizetője.

Ennélfogva előnyökhöz jut a Krím annektálásáért, illetve Ukrajna destabilizálásáért felelős orosz döntéshozókon keresztül. Egyike továbbá a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős Oroszországi Föderáció kormánya számára jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedő vezető orosz üzletembereknek is.

2022.3.15.

1172.

Aleksandra MELNICHENKO

más néven: Sandra NIKOLIĆ

(szerb írásmód szerint: Александра МЕЉНИЧЕНКО)

Születési idő: 1977.4.21.

Születési hely: Belgrade, Serbia

Kapcsolódó személy: Andrey Igorevich Melnichenko (férj)

Állampolgárság: szerb, horvát

Nem: nő

Útlevélszám: horvát útlevele száma: 094949450 (érvényességi idő: 2023.12.23.)

Aleksandra Melnichenko a felesége az orosz iparos Andrey Igorevich Melnichenkónak, aki 2022. március 9-én átruházta rá a jelentős műtrágyagyártó EuroChem Group és a SUEK szénipari vállalat tényleges tulajdonjogát és az azzal járó előnyöket.

Aleksandra Melnichenko hasznot húz férje vagyonából és élvezi annak előnyeit. 2022 márciusában Aleksandra Melnichenko lépett férje helyébe a Firstline Trust haszonhúzó tulajdonosaként, amelyet a EuroChem Group tényleges tulajdonosát képviselő Linetrust PTC Ltd. irányít.

Ennélfogva kapcsolatban áll a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős Oroszországi Föderáció kormánya számára jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedő egyik vezető üzletemberrel.

2022.6.3.

1348.

Georgiy Sergeevich STAROSTIN

(Георгий Сергеевич СТАРОСТИН)

Születési idő: 1986.12.1.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: százados

Nem: férfi

Adószám: 771380617804 (Oroszország)

Georgiy Starostin százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Starostin százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1349.

Sergey Vladimirovich ILIN

(Сергей Владимирович ИЛЬИН)

Születési idő: 1987.11.14.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: százados

Nem: férfi

Sergey Ilin százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Sergey Ilin százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1350.

Yuriy Aleksandrovich NIKONOV

(Юрий Александрович НИКОНОВ)

Születési idő: 1984.5.9.

Születési hely: Baku, egykori USSR, jelenleg Azerbaijan

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: százados

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 271201003620, 016154160136 (Oroszország)

Yuriy Nikonov százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Yuriy Nikonov százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1351.

Ekaterina Viktorovna CHUGUNOVA

(Екатерина Викторовна ЧУГУНОВА)

Születési idő: 1991.3.10.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: hadnagy

Nem: nő

Adóazonosító szám: 312609219100 (Oroszország)

Ekaterina Chugunova hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Ekaterina Chugunova hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1352.

Igor Alekseevich GROZA

(Игорь Алексеевич ГРОЗА)

Születési idő: 1996.6.2.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: hadnagy

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 261205020910 (Oroszország)

Igor Groza hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Igor Groza hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1353.

Ivan Dmitrievich POPOV

(Иван Дмитриевич ПОПОВ)

Születési idő: 1998.8.17.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: őrnagy

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 280403816493 (Oroszország)

Ivan Popov őrnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Ivan Popov őrnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1354.

Matvey Andreevich LIYBAVIN

(Матвей Андреевич ЛЫБАВИН)

Születési idő: 1992.9.2.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: őrnagy

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 732610491457 (Oroszország)

Matvey Liybavin őrnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Matvey Liybavin őrnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1355.

Roman Aleksandrovich KUROCHKIN

(Роман Александрович КУРОЧКИН)

Születési idő: 1985.2.25.

Születési hely: Chernyakhovsk, Russian Federation

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: őrnagy

Nem: férfi

Roman Kurochkin őrnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Roman Kurochkin őrnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1356.

Dmitri Yuryevich TIKHONOV

(Дмитрий Юрьевич ТИХОНОВ)

Születési idő: 1993.1.26.

Születési hely: Lipetsk, Russian Federation

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: főhadnagy

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 482305758073 (Oroszország)

Dmitri Tikhonov főhadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Dmitri Tikhonov főhadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1357.

Nikolay Vladimirovich TARASOV

(Николай Владимирович ТАРАСОВ)

Születési idő: 1985.8.29.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: főhadnagy

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 503811568315 (Oroszország)

Nikolay Tarasov főhadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Nikolay Tarasov főhadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1358.

Anton Olegovich SHATUN

(Антон Олегович ШАТУН)

Születési idő: 1990.2.12.

Születési hely: Gudauta, Georgia

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: százados

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 610209429700 (Oroszország)

Anton Shatun százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Anton Shatun százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1359.

Alexey Petrovich BETEKHTIN

(Алексей Петрович БЕТЕХТИН)

Születési idő: 1987.12.7.

Születési hely: Vladivostok, Russian Federation

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: százados

Nem: férfi

Alexey Betekhtin százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Alexey Betekhtin százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1361.

Artyom Aleksandrovich CHERNOV

(Артём Александрович ЧЕРНОВ)

Születési idő: 1988.10.13.

Születési hely: Kovrov, Russian Federation

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: százados

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 770482092946 (Oroszország)

Artyom Chernov százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Artyom Chernov százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1362.

Stanislav Aleksandrovich MINKOV

(Станислав Александрович МИНКОВ)

Születési idő: 1984.6.16.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: százados

Nem: férfi

Stanislav Minkov százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Stanislav Minkov százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1363.

Alexey Sergeevich VOLKOV

(Алексей Сергеевич ВОЛКОВ)

Születési idő: 1997.6.27.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: hadnagy

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 784202352764 (Oroszország)

Alexey Volkov hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Alexey Volkov hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1364.

Andrey Anatolievitch IVANYUTIN

(Андрей Анатольевич ИВАНЮТИН)

Születési idő: 1980.9.3.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: őrnagy

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 503114955109 (Oroszország)

Andrey Ivanyutin őrnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Andrey Ivanyutin őrnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1366.

Pavel Aleksandrovich VASILYEV

(Павел Александрович ВАСИЛЬЕВ)

Születési idő: 1990.3.19.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: főhadnagy

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 532007713046 (Oroszország)

Pavel Vasilyev főhadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Pavel Vasilyev főhadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1367.

Alexey Nikolaevich MIKHAYLOV

(Алексей Николаевич МИХАЙЛОВ)

Születési idő: 1985.1.29.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: százados

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 770474370653 (Oroszország)

Alexey Mikhaylov százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Alexey Mikhaylov százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1368.

Elvira Yunasovna OBUKHOVA

(Эльвира Юнусовна ОБУХОВА)

Születési idő: 1988.6.14.

Születési hely: Perm, Russian Federation

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: százados

Nem: nő

Adóazonosító szám: 590613130708 (Oroszország)

Elvira Obukhova százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Elvira Obukhova százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1369.

Pavel Borisovich OBUKHOV

(Павел Борисович ОБУХОВ)

Születési idő: 1983.2.7.

Születési hely: Podolsk, Russian Federation

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: százados

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 503614915506 (Oroszország)

Pavel Obukhov százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Pavel Obukhov százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1370.

Vitaly Viktorovich YASKELAYNEN

(Виталий Викторович ЯСКЕЛАЙНЕН)

Születési idő: 1986.10.1.

Születési hely: St Petersburg, Russian Federation

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: százados

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 780625739170 (Oroszország)

Vitaly Yaskelaynen százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Vitaly Yaskelaynen százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1371.

Alexandr Arsenovich GREGORYAN

(Александр Арсенович ГРЕГОРЯН)

Születési idő: 1998.5.22.

Születési hely: Tver, Russian Federation

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: hadnagy

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 695010890820 (Oroszország)

Alexandr Gregoryan hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Alexandr Gregoryan hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1372.

Artyom Andreevich VEDENOV

(Артём Андреевич ВЕДЕНОВ)

Születési idő: 1989.2.10.

Születési hely: Kostroma, Russian Federation

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: hadnagy

Nem: férfi

Artyom Vedenov hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Artyom Vedenov hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1373.

Nikita Evgenievich POPLAVSKIY

(Никита Евгеньевич ПОПЛАВСКИЙ)

Születési idő: 1998.3.15.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: hadnagy

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 504602606022 (Oroszország)

Nikita Poplavskiy hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Nikita Poplavskiy hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1374.

Vladimir Sergeevich PETROV

(Владимир Сергеевич ПЕТРОВ)

Születési idő: 1998.2.23.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: hadnagy

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 521406165185 (Oroszország)

Vladimir Petrov hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek (Russia’s Armed Forces General Staff) vezérkarához tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Vladimir Petrov hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1375.

Evgeniy Grigorievitch KAPSHUK

(Евгений Григорьевич КАПШУК)

Születési idő: 1974.7.15.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: ezredes

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 773128151404 (Oroszország)

Evgeniy Kapshuk ezredes az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) parancsnoka. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Evgeniy Kapshuk ezredes ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1376.

Anton Yurievich TIMOSHINOV

(Антон Юрьевич ТИМОШИНОВ)

Születési idő: 1986.1.29.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: alezredes

Nem: férfi

Anton Timoshinov alezredes az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) parancsnoka. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Anton Timoshinov alezredes ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1377.

Igor Borisovich BAGNYUK

(Игорь Борисович БАГНЮК)

Születési idő: 1982.4.30.

Születési hely: Riga, Latvia

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: alezredes

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 770470599386 (Oroszország)

Igor Bagnyuk alezredes az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) parancsnoka. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Igor Bagnyuk alezredes ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1378.

Robert Petrovich BARANOV

(Роберт Петрович БАРАНОВ)

Születési idő: 1975.3.20.

Születési hely: Yalchiki vagy Nizhny Tagil, egykori USSR, jelenleg Russian Federation

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: vezérőrnagy

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 012190931739, 502239120417 (Oroszország)

Robert Baranov vezérőrnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) igazgatója. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Robert Baranov vezérőrnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.”

---

| 2023.4.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 101/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 101/16

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/807 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2022. december 15.)

a villamos energiára vonatkozó primerenergia-tényezőnek a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásában történő felülvizsgálatáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 22. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2012/27/EU irányelv IV. mellékletének 3. lábjegyzetében foglalt rendelkezés értelmében 2022. december 25-ig és azt követően négyévente a Bizottság a megfigyelt adatok alapján felülvizsgálja az alapértelmezett együtthatót. |
| --- | --- |

(1)

A 2012/27/EU irányelv IV. mellékletének 3. lábjegyzetében foglalt rendelkezés értelmében 2022. december 25-ig és azt követően négyévente a Bizottság a megfigyelt adatok alapján felülvizsgálja az alapértelmezett együtthatót.

| (2) | A Bizottság tanulmányt készített a primerenergia-tényező felülvizsgálatáról, hogy tekintettel legyen a villamosenergia-termelési ágazatban megfigyelhető műszaki haladásra és a megújuló energiaforrások egyre nagyobb arányára 2018 óta. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság tanulmányt készített a primerenergia-tényező felülvizsgálatáról, hogy tekintettel legyen a villamosenergia-termelési ágazatban megfigyelhető műszaki haladásra és a megújuló energiaforrások egyre nagyobb arányára 2018 óta.

| (3) | A tanulmány támogatja az (EU) 2018/2002 európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) (40) preambulumbekezdésében meghatározott módszertant, amely a „fizikai energiatartalom” bejelentési módszert alkalmazza a nukleáris alapú villamosenergia- és hőtermelés esetében, a „technikai átalakítási hatásfokok” módszerét a fosszilis tüzelőanyagokból és biomasszából történő villamosenergia- és hőtermelés esetében, valamint a „teljes primer energián” alapuló megközelítésből nyert közvetlen egyenérték módszerét az éghetetlen megújuló energiaforrások esetében. |
| --- | --- |

(3)

A tanulmány támogatja az (EU) 2018/2002 európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) (40) preambulumbekezdésében meghatározott módszertant, amely a „fizikai energiatartalom” bejelentési módszert alkalmazza a nukleáris alapú villamosenergia- és hőtermelés esetében, a „technikai átalakítási hatásfokok” módszerét a fosszilis tüzelőanyagokból és biomasszából történő villamosenergia- és hőtermelés esetében, valamint a „teljes primer energián” alapuló megközelítésből nyert közvetlen egyenérték módszerét az éghetetlen megújuló energiaforrások esetében.

| (4) | A tanulmány elismeri, hogy az energiahatékonyság jövőbeli hatásának tükrözése érdekében előretekintő primerenergia-tényezőt kell alkalmazni. Ezért az alapértelmezett együttható felülvizsgálata az (EU) 2018/2002 irányelv (40) preambulumbekezdésében meghatározott módszertant követi, és a megfigyelt adatok alapján alapértelmezett együtthatóként a primerenergia-tényező 2024-re és 2025-re vonatkozó átlagértékét választja. |
| --- | --- |

(4)

A tanulmány elismeri, hogy az energiahatékonyság jövőbeli hatásának tükrözése érdekében előretekintő primerenergia-tényezőt kell alkalmazni. Ezért az alapértelmezett együttható felülvizsgálata az (EU) 2018/2002 irányelv (40) preambulumbekezdésében meghatározott módszertant követi, és a megfigyelt adatok alapján alapértelmezett együtthatóként a primerenergia-tényező 2024-re és 2025-re vonatkozó átlagértékét választja.

| (5) | A 2012/27/EU irányelv IV. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

A 2012/27/EU irányelv IV. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2012/27/EU irányelv IV. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. december 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 315., 2012.11.14., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2002 irányelve (2018. december 11.) az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv módosításáról (HL L 328., 2018.12.21., 210. o.).

2

---

MELLÉKLET

A 2012/27/EU irányelv IV. mellékletében a 3. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

| „(3) | Akkor alkalmazandó, ha az energiamegtakarítást a primer energia viszonylatában számítják ki a végsőenergia-fogyasztáson alapuló, alulról építkező módszer alkalmazásával. A kWh-ban kifejezett villamosenergia-megtakarítás esetében a tagállamok olyan együtthatót alkalmaznak, amelyet átlátható módszerrel állapítanak meg a primerenergia-fogyasztást befolyásoló nemzeti körülmények alapján, a tényleges megtakarítások pontos kiszámításának biztosítása érekében. Az említett körülményeknek alátámasztottnak és ellenőrizhetőnek kell lenniük, valamint objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokon kell alapulniuk. A kWh-ban kifejezett villamosenergia-megtakarítás esetében a tagállamok alapértelmezett 1,9-es együtthatót alkalmazhatnak vagy élhetnek az ettől eltérő együttható meghatározására vonatkozó mérlegelési jogkörükkel, feltéve, hogy azt meg tudják indokolni. Ennek során a tagállamok figyelembe veszik az integrált nemzeti energia- és klímaterveikben foglalt energiamixüket, amely tervekről az (EU) 2018/1999 rendelettel összhangban a Bizottságot értesíteni kell. 2022. december 25-ig és azt követően négyévente a Bizottság a megfigyelt adatok alapján felülvizsgálja az alapértelmezett együtthatót. Ezen átdolgozás során figyelembe kell venni annak a más uniós jogra, például a 2009/125/EK irányelvre és az energiacímkézés keretének meghatározásáról és a 2010/30/EU irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. július 4-i (EU) 2017/1369 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (HL L 198., 2017.7.28., 1. o.) gyakorolt hatásait.” |
| --- | --- |

„(3)

---

| 2023.4.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 101/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 101/19

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/808 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. április 5.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 57. cikke (4) bekezdésére és 58. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat (1) oszlopában leírt árukat a táblázat (2) oszlopában feltüntetett KN-kódok alá kell besorolni a (3) oszlopban kifejtett indokok alapján. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat (1) oszlopában leírt árukat a táblázat (2) oszlopában feltüntetett KN-kódok alá kell besorolni a (3) oszlopban kifejtett indokok alapján.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

E rendelet mellékletében a táblázat (1) oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat (2) oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. április 5-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Gerassimos THOMAS

főigazgató

Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| A következőkből álló, újrafelhasználható (újratölthető) párologtató („porlasztó”) elektronikus cigarettához:






  — | tápegységhez csatlakoztatható alap a levegő szabályozására alkalmas nyílással (nem a porlasztóval együtt állítják vám elé), |

Árumegnevezés

Besorolás (KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

A következőkből álló, újrafelhasználható (újratölthető) párologtató („porlasztó”) elektronikus cigarettához:

—

tápegységhez csatlakoztatható alap a levegő szabályozására alkalmas nyílással (nem a porlasztóval együtt állítják vám elé),

| — | fűtőelem fémhuzallal és pamuttal, |
| --- | --- |

—

fűtőelem fémhuzallal és pamuttal,

| — | üvegflakon, és |
| --- | --- |

—

üvegflakon, és

| — | csutora. |
| --- | --- |

—

csutora.

A porlasztót e-folyadék nélkül mutatják be.

A porlasztó a tápegységhez menetes csatlakozóval csatlakozik, ami egyúttal az elektromos csatlakozást is létrehozza. A biztosított áram felmelegíti a fűtőelem vezetékét, amely ezt követően felmelegíti és elpárologtatja az e-folyadékot. A felhasználó az így termelődő ködpárát lélegezi be.

8543 40 00

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1., 2. a) és 6. általános szabály, valamint a 8543 és a 8543 40 00 KN-kód szövegezése határozza meg.

Bár a porlasztó kizárólag elektronikus cigarettához való használatra alkalmas, az elektronikus cigaretta alkatrészeként a 8543 90 00 KN-kód alá történő besorolás kizárt, mivel a porlasztó a teljes árucikk, azaz az elektronikus cigaretta fő jellemzőivel már rendelkező alkatrészekből áll (lásd még a XVI. Áruosztályhoz tartozó HR Magyarázat Általános rendelkezések (IV) Nem teljes gépek rendelkezéseit).

Egészen pontosan a porlasztó rendelkezik mindazokkal a szükséges elemekkel, hogy ellássa mindazokat a funkciókat, amelyekre az elektronikus cigarettát tervezték, azaz felmelegíti és elpárologtatja az e-folyadékot, lehetővé téve a felhasználó számára, hogy a csutora segítségével belélegezze a keletkező ködpárát. Következésképpen rendelkezik a teljes árucikk lényeges jellemzőjével, és ezért a 2. a) általános szabály értelmében nem teljesen kész elektronikus cigarettának tekintendő.

A porlasztót ezért elektronikus cigarettaként a 8543 40 00 KN-kód alá kell besorolni.

(Lásd a képet.)  (*1)

Image 1

(Alulról felfelé haladva: alap, fűtőelem, üvegflakon, csutora)

---

(*1)  A kép csupán tájékoztató jellegű.

---

| 2023.4.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 101/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 101/22

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/809 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. április 13.)

a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Előző vizsgálat és hatályban lévő intézkedések

Előző vizsgálat és hatályban lévő intézkedések

| (1) | Az (EU) 2017/141 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) a Bizottság 30,7 %-tól 64,9 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára, valamint 5,1 %-tól 12,1 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Tajvanról származó behozatalra. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2017/141 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) a Bizottság 30,7 %-tól 64,9 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára, valamint 5,1 %-tól 12,1 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Tajvanról származó behozatalra.

2

1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (2) | A hatályban lévő intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően a Bizottsághoz kérelem érkezett az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítása iránt. |
| --- | --- |

(2)

A hatályban lévő intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően a Bizottsághoz kérelem érkezett az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítása iránt.

3

| (3) | A felülvizsgálati kérelmet 2021. október 26-án nyújtotta be a rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények védelmi bizottsága (a továbbiakban: kérelmező), amelynek termelése az egyes tompahegesztéses csőszerelvények teljes uniós gyártásnak több mint 25 %-át teszi ki. A felülvizsgálati kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(3)

A felülvizsgálati kérelmet 2021. október 26-án nyújtotta be a rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények védelmi bizottsága (a továbbiakban: kérelmező), amelynek termelése az egyes tompahegesztéses csőszerelvények teljes uniós gyártásnak több mint 25 %-át teszi ki. A felülvizsgálati kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

1.3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (4) | Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2022. január 26-án az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság a Kínai Népköztársaságból és a Tajvanról származó egyes, készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4). |
| --- | --- |

(4)

Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2022. január 26-án az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság a Kínai Népköztársaságból és a Tajvanról származó egyes, készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

4

1.4.   A kijátszás feltárását célzó párhuzamos vizsgálat

A kijátszás feltárását célzó párhuzamos vizsgálat

| (5) | A Bizottság 2022. június 8-án az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése alapján vizsgálatot indított a Kínából származó, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült, tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszására vonatkozóan, és e behozatalra nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be (5). |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2022. június 8-án az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése alapján vizsgálatot indított a Kínából származó, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült, tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszására vonatkozóan, és e behozatalra nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be (5).

5

| (6) | A vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából származó, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült, tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára vonatkozó meglévő intézkedéseket kijátsszák. Az (EU) 2023/453 bizottsági végrehajtási rendelet (6) kiterjesztette az intézkedéseket a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára. |
| --- | --- |

(6)

A vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából származó, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült, tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára vonatkozó meglévő intézkedéseket kijátsszák. Az (EU) 2023/453 bizottsági végrehajtási rendelet (6) kiterjesztette az intézkedéseket a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára.

6

1.5.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (7) | A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(7)

A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.6.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (8) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a kérelmezőt, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, a tajvani hatóságokat, az ismert importőröket, valamint a vizsgálat megindításában érintettként ismert felhasználókat, kereskedőket és szövetségeket a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a kérelmezőt, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, a tajvani hatóságokat, az ismert importőröket, valamint a vizsgálat megindításában érintettként ismert felhasználókat, kereskedőket és szövetségeket a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (9) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. Egyik érdekelt fél sem kért meghallgatást. |
| --- | --- |

(9)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. Egyik érdekelt fél sem kért meghallgatást.

1.7.   Az eljárás megindításával kapcsolatos állítások

Az eljárás megindításával kapcsolatos állítások

| (10) | A Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co. Ltd. (a továbbiakban: Zhejiang Jndia), a rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses szerelvények exportáló gyártója, valamint a Kínai Fém-, Ásványi- és Vegyianyag-importőrök és -exportőrök Kereskedelmi Kamarája (a továbbiakban: CCCMC) észrevételeket nyújtott be a felülvizsgálati kérelemmel és a vizsgálat megindításával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(10)

A Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co. Ltd. (a továbbiakban: Zhejiang Jndia), a rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses szerelvények exportáló gyártója, valamint a Kínai Fém-, Ásványi- és Vegyianyag-importőrök és -exportőrök Kereskedelmi Kamarája (a továbbiakban: CCCMC) észrevételeket nyújtott be a felülvizsgálati kérelemmel és a vizsgálat megindításával kapcsolatban.

| (11) | Azon általános állításokat illetően, hogy a kérelem nem tartalmazott elegendő bizonyítékot, a Bizottság megjegyezte, hogy a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Zhejiang Jndia és CCCMC által hivatkozott joggyakorlata nem releváns, mivel nem foglalkozik az eljárás megindításához előírt bizonyítási küszöbbel (7). A kérelmező elegendő bizonyítékot szolgáltatott az alaprendelet – a megfelelő jogi norma – 11. cikkének (2) bekezdése értelmében vett vizsgálat megindításához. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(11)

Azon általános állításokat illetően, hogy a kérelem nem tartalmazott elegendő bizonyítékot, a Bizottság megjegyezte, hogy a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Zhejiang Jndia és CCCMC által hivatkozott joggyakorlata nem releváns, mivel nem foglalkozik az eljárás megindításához előírt bizonyítási küszöbbel (7). A kérelmező elegendő bizonyítékot szolgáltatott az alaprendelet – a megfelelő jogi norma – 11. cikkének (2) bekezdése értelmében vett vizsgálat megindításához. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

7

| (12) | A Zhejiang Jndia és a CCCMC azt állította, hogy a kérelem alkalmazásában nem indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása, és Kínában nem állnak fenn jelentős torzulások. Ezekkel az állításokkal a (84)–(87) preambulumbekezdés foglalkozik. |
| --- | --- |

(12)

A Zhejiang Jndia és a CCCMC azt állította, hogy a kérelem alkalmazásában nem indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása, és Kínában nem állnak fenn jelentős torzulások. Ezekkel az állításokkal a (84)–(87) preambulumbekezdés foglalkozik.

| (13) | A Zhejiang Jndia és a CCCMC azt állította, hogy a kérelmező anélkül javasolta Thaiföldet reprezentatív országként, hogy bizonyítékot szolgáltatott volna arra vonatkozóan, hogy az megfelel a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontjában foglalt kritériumoknak. |
| --- | --- |

(13)

A Zhejiang Jndia és a CCCMC azt állította, hogy a kérelmező anélkül javasolta Thaiföldet reprezentatív országként, hogy bizonyítékot szolgáltatott volna arra vonatkozóan, hogy az megfelel a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontjában foglalt kritériumoknak.

| (14) | A Bizottság ezzel nem értett egyet. A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a kérelmező négy olyan országot vizsgált meg potenciális reprezentatív országként, amelyek gazdasági fejlettsége hasonló Kínáéhoz, nevezetesen Thaiföldet, Indonéziát, Malajziát és Törökországot (8). Mind a négy országról megállapította, hogy rendelkezik olyan ágazattal, amely évente legalább 500 tonna rozsdamentes acél csőszerelvényt exportál (9). A kérelmező a négy ország közül Thaiföldet választotta ki a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása alapján (10). Thaiföld reprezentatív országként való kiválasztását elegendő bizonyíték támasztotta alá, többek között behozatali és kiviteli statisztikák, a torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források, valamint az ismert, nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi információkkal rendelkező gyártókra vonatkozó bizonyítékok. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság ezzel nem értett egyet. A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a kérelmező négy olyan országot vizsgált meg potenciális reprezentatív országként, amelyek gazdasági fejlettsége hasonló Kínáéhoz, nevezetesen Thaiföldet, Indonéziát, Malajziát és Törökországot (8). Mind a négy országról megállapította, hogy rendelkezik olyan ágazattal, amely évente legalább 500 tonna rozsdamentes acél csőszerelvényt exportál (9). A kérelmező a négy ország közül Thaiföldet választotta ki a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása alapján (10). Thaiföld reprezentatív országként való kiválasztását elegendő bizonyíték támasztotta alá, többek között behozatali és kiviteli statisztikák, a torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források, valamint az ismert, nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi információkkal rendelkező gyártókra vonatkozó bizonyítékok.

8

9

10

| (15) | A Zhejiang Jndia és a CCCMC azt állította továbbá, hogy Thaiföld nem megfelelő választás. Konkrétan azt állították, hogy a thaiföldi gázárak torzultak, mivel a gázágazatot mindössze két szereplő uralja, és hogy a kérelmező által az értékesítési, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereség megállapítása céljából kiválasztott thaiföldi vállalat más termékeket is gyárt, ezért reprezentativitása további tisztázásra szorul. |
| --- | --- |

(15)

A Zhejiang Jndia és a CCCMC azt állította továbbá, hogy Thaiföld nem megfelelő választás. Konkrétan azt állították, hogy a thaiföldi gázárak torzultak, mivel a gázágazatot mindössze két szereplő uralja, és hogy a kérelmező által az értékesítési, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereség megállapítása céljából kiválasztott thaiföldi vállalat más termékeket is gyárt, ezért reprezentativitása további tisztázásra szorul.

| (16) | A földgázt illetően a Zhejiang Jndia és a CCCMC által szolgáltatott bizonyítékok 2011-re, a felülvizsgálati időszakot tíz évvel megelőző időpontra vonatkoznak (11). Ezenkívül az érdekelt felek nem szolgáltattak bizonyítékot a thaiföldi torzulásokra vonatkozóan, csupán azt állították, hogy a piac torzult, mert azt két szereplő uralja. Ezenkívül a kérelmező a gázra vonatkozó referenciaértéket a Thaiföldre irányuló behozatal árára alapozta. Az érdekelt felek nem fejtették ki, hogy az állítólagos erőfölény miért vezet az importárak torzulásához (12). A Zhejiang Jndia és a CCCMC nem szolgáltatott bizonyítékot a kérelmező által kiválasztott vállalat termékskálájáról, illetve arról, hogy az miért ne lenne megfelelő. Mindenesetre a kérelem elegendő bizonyítékkal szolgált arra vonatkozóan, hogy az SGA-költségek és a nyereség megállapításához figyelembe vett vállalat a rozsdamentes acél csőszerelvények nyilvánosan hozzáférhető információkkal rendelkező gyártója (13), ami elégséges mértékben indokolta a vizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(16)

A földgázt illetően a Zhejiang Jndia és a CCCMC által szolgáltatott bizonyítékok 2011-re, a felülvizsgálati időszakot tíz évvel megelőző időpontra vonatkoznak (11). Ezenkívül az érdekelt felek nem szolgáltattak bizonyítékot a thaiföldi torzulásokra vonatkozóan, csupán azt állították, hogy a piac torzult, mert azt két szereplő uralja. Ezenkívül a kérelmező a gázra vonatkozó referenciaértéket a Thaiföldre irányuló behozatal árára alapozta. Az érdekelt felek nem fejtették ki, hogy az állítólagos erőfölény miért vezet az importárak torzulásához (12). A Zhejiang Jndia és a CCCMC nem szolgáltatott bizonyítékot a kérelmező által kiválasztott vállalat termékskálájáról, illetve arról, hogy az miért ne lenne megfelelő. Mindenesetre a kérelem elegendő bizonyítékkal szolgált arra vonatkozóan, hogy az SGA-költségek és a nyereség megállapításához figyelembe vett vállalat a rozsdamentes acél csőszerelvények nyilvánosan hozzáférhető információkkal rendelkező gyártója (13), ami elégséges mértékben indokolta a vizsgálat megindítását.

11

12

13

| (17) | A Zhejiang Jndia és a CCCMC azt állította továbbá, hogy a kérelmező nem megfelelően számította ki a rendes értéket, mivel – a kérelemben jelzett módon – Thaiföld esetében nem áll rendelkezésre információ a csomagolásról, az egyéb közvetlen költségekről, a gyártó berendezésekről és az általános üzemi költségekről, ezért a kérelmező az uniós gazdasági ágazat termelési költségei alapján számtanilag képezte ezeket az adatokat. |
| --- | --- |

(17)

A Zhejiang Jndia és a CCCMC azt állította továbbá, hogy a kérelmező nem megfelelően számította ki a rendes értéket, mivel – a kérelemben jelzett módon – Thaiföld esetében nem áll rendelkezésre információ a csomagolásról, az egyéb közvetlen költségekről, a gyártó berendezésekről és az általános üzemi költségekről, ezért a kérelmező az uniós gazdasági ágazat termelési költségei alapján számtanilag képezte ezeket az adatokat.

| (18) | A Bizottság ezzel nem értett egyet. Thaiföldre vonatkozóan nem állt a kérelmező rendelkezésére könnyen elérhető információ a csomagolásról, az egyéb közvetlen költségekről, a gyártó berendezésekről és az általános üzemi költségekről. Az eredeti vizsgálat megállapította, hogy az Unióban gyártott és a Kínából exportált rozsdamentes acél csőszerelvények azonos alapvető jellemzőkkel rendelkeznek. A Zhejiang Jndia és a CCCMC nem szolgáltatott ettől eltérő következtetést alátámasztó bizonyítékot. Ezért a rendes érték megállapításához, a Thaiföld és az Unió eltérő gazdasági fejlettségéből adódó esetleges hatást is figyelembe véve a kérelmező abszolút értékek helyett az említett tételeknek az uniós gazdasági ágazat előállítási költségeihez viszonyított arányát használta fel, és a későbbiekben ezt alkalmazta a Thaiföld mint reprezentatív ország figyelembevételével megállapított torzulástól mentes értékekre. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság ezzel nem értett egyet. Thaiföldre vonatkozóan nem állt a kérelmező rendelkezésére könnyen elérhető információ a csomagolásról, az egyéb közvetlen költségekről, a gyártó berendezésekről és az általános üzemi költségekről. Az eredeti vizsgálat megállapította, hogy az Unióban gyártott és a Kínából exportált rozsdamentes acél csőszerelvények azonos alapvető jellemzőkkel rendelkeznek. A Zhejiang Jndia és a CCCMC nem szolgáltatott ettől eltérő következtetést alátámasztó bizonyítékot. Ezért a rendes érték megállapításához, a Thaiföld és az Unió eltérő gazdasági fejlettségéből adódó esetleges hatást is figyelembe véve a kérelmező abszolút értékek helyett az említett tételeknek az uniós gazdasági ágazat előállítási költségeihez viszonyított arányát használta fel, és a későbbiekben ezt alkalmazta a Thaiföld mint reprezentatív ország figyelembevételével megállapított torzulástól mentes értékekre.

| (19) | A Zhejiang Jndia és a CCCMC előadta továbbá, hogy a kérelemben a kérelmező nem szolgáltatott egyértelmű bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kár valószínűleg folytatódna vagy megismétlődne. A kár folytatódását illetően az említett felek azt állították, hogy az uniós piaci felhasználás, az uniós gazdasági ágazat termelése és termelési kapacitása, valamint az uniós gazdasági ágazat értékesítési tendenciái a kérelemben foglaltak szerint mind pozitívan alakultak, és összességében a gazdasági ágazatot már nem érte kár, ugyanakkor rámutattak a Covid19-világjárvány által okozott rendkívüli piaci nehézségekre is. Rámutattak továbbá egy jelentős uniós gyártó a Covid19-világjárványt megelőző három évre vonatkozóan közzétett jövedelmezőségi adataira, amelyek az intézkedéseket megalapozó vizsgálat során meghatározott nyereségcél tartományába estek. Ennek alapján előadták, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem éri kár. A kár megismétlődésének valószínűségét illetően a Zhejiang Jndia és a CCCMC előadta, hogy a kérelemben foglaltak értelmében a kár valószínűleg nem ismétlődik meg, mivel az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése következetesen magas, míg a Kínából érkező behozatal piaci részesedése túl alacsony ahhoz, hogy bármilyen hatást gyakoroljon az uniós gazdasági ágazat állapotára. |
| --- | --- |

(19)

A Zhejiang Jndia és a CCCMC előadta továbbá, hogy a kérelemben a kérelmező nem szolgáltatott egyértelmű bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kár valószínűleg folytatódna vagy megismétlődne. A kár folytatódását illetően az említett felek azt állították, hogy az uniós piaci felhasználás, az uniós gazdasági ágazat termelése és termelési kapacitása, valamint az uniós gazdasági ágazat értékesítési tendenciái a kérelemben foglaltak szerint mind pozitívan alakultak, és összességében a gazdasági ágazatot már nem érte kár, ugyanakkor rámutattak a Covid19-világjárvány által okozott rendkívüli piaci nehézségekre is. Rámutattak továbbá egy jelentős uniós gyártó a Covid19-világjárványt megelőző három évre vonatkozóan közzétett jövedelmezőségi adataira, amelyek az intézkedéseket megalapozó vizsgálat során meghatározott nyereségcél tartományába estek. Ennek alapján előadták, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem éri kár. A kár megismétlődésének valószínűségét illetően a Zhejiang Jndia és a CCCMC előadta, hogy a kérelemben foglaltak értelmében a kár valószínűleg nem ismétlődik meg, mivel az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése következetesen magas, míg a Kínából érkező behozatal piaci részesedése túl alacsony ahhoz, hogy bármilyen hatást gyakoroljon az uniós gazdasági ágazat állapotára.

| (20) | A Bizottság elöljáróban emlékeztet arra, hogy a jelentős kár tekintetében az elegendő bizonyíték meglétének megállapításához többek között az alaprendelet 5. cikke (2) bekezdésének d) pontjában leírt érdemleges tényezők vizsgálatára van szükség. Az alaprendelet 5. cikke (2) bekezdésének szövege azt mondja ki, hogy a panasznak tartalmaznia kell információkat az állítólagosan dömpingelt behozatal volumenének változására, az említett behozatalnak a hasonló termék uniós piacon felszámított áraira gyakorolt hatására, valamint a behozatalnak az uniós gazdasági ágazatra ebből következően gyakorolt hatására vonatkozóan, amit az uniós gazdasági ágazat helyzetére kihatással lévő releváns (de nem feltétlenül összes), például az alaprendelet 3. cikkének (3) és (5) bekezdésében szereplő tényezők és mutatók is tanúsítanak. Ez értelemszerűen alkalmazandó a hatályvesztési felülvizsgálatokban a folytatódás vagy megismétlődés valószínűségére vonatkozóan végzett elemzésre, amely az intézkedések hatályvesztése esetén előálló helyzetre összpontosít. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság elöljáróban emlékeztet arra, hogy a jelentős kár tekintetében az elegendő bizonyíték meglétének megállapításához többek között az alaprendelet 5. cikke (2) bekezdésének d) pontjában leírt érdemleges tényezők vizsgálatára van szükség. Az alaprendelet 5. cikke (2) bekezdésének szövege azt mondja ki, hogy a panasznak tartalmaznia kell információkat az állítólagosan dömpingelt behozatal volumenének változására, az említett behozatalnak a hasonló termék uniós piacon felszámított áraira gyakorolt hatására, valamint a behozatalnak az uniós gazdasági ágazatra ebből következően gyakorolt hatására vonatkozóan, amit az uniós gazdasági ágazat helyzetére kihatással lévő releváns (de nem feltétlenül összes), például az alaprendelet 3. cikkének (3) és (5) bekezdésében szereplő tényezők és mutatók is tanúsítanak. Ez értelemszerűen alkalmazandó a hatályvesztési felülvizsgálatokban a folytatódás vagy megismétlődés valószínűségére vonatkozóan végzett elemzésre, amely az intézkedések hatályvesztése esetén előálló helyzetre összpontosít.

| (21) | A Zhejiang Jndia és a CCCMC azon állításait illetően, amelyek az uniós gazdasági ágazat termelésének és termelési kapacitásának, értékesítési volumenének és jövedelmezőségének pozitív alakulására vonatkoznak, a Bizottság megjegyezte, hogy a dömpingellenes intézkedések sok esetben gyakorolnak pozitív hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére, amit a Bizottság szolgálatai természetesen figyelembe vettek az eljárás megindítását megelőző elemzésükben. |
| --- | --- |

(21)

A Zhejiang Jndia és a CCCMC azon állításait illetően, amelyek az uniós gazdasági ágazat termelésének és termelési kapacitásának, értékesítési volumenének és jövedelmezőségének pozitív alakulására vonatkoznak, a Bizottság megjegyezte, hogy a dömpingellenes intézkedések sok esetben gyakorolnak pozitív hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére, amit a Bizottság szolgálatai természetesen figyelembe vettek az eljárás megindítását megelőző elemzésükben.

| (22) | A kérelemben szereplő és a Bizottság által elemzett bizonyítékok szerint a Kínából és Tajvanról származó, az intézkedések hiányában az uniós piacra bejutó, felülvizsgálat tárgyát képező termék mennyisége valószínűleg növekedni fog az említett országokban rendelkezésre álló kihasználatlan kapacitás miatt. A kérelem elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a minden valószínűség szerint továbbra is az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon érkező volumen valószínűleg az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(22)

A kérelemben szereplő és a Bizottság által elemzett bizonyítékok szerint a Kínából és Tajvanról származó, az intézkedések hiányában az uniós piacra bejutó, felülvizsgálat tárgyát képező termék mennyisége valószínűleg növekedni fog az említett országokban rendelkezésre álló kihasználatlan kapacitás miatt. A kérelem elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a minden valószínűség szerint továbbra is az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon érkező volumen valószínűleg az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

| (23) | A Zhejiang Jndia és a CCCMC továbbá azt állította, hogy a kérelem nyilvános változata nem tette lehetővé az uniós gazdasági ágazat teljesítményének megfelelő értelmezését, mivel a három uniós gyártóra vonatkozóan számos mikrogazdasági mutató titoktartási okokból csak indexált formában jelenik meg. |
| --- | --- |

(23)

A Zhejiang Jndia és a CCCMC továbbá azt állította, hogy a kérelem nyilvános változata nem tette lehetővé az uniós gazdasági ágazat teljesítményének megfelelő értelmezését, mivel a három uniós gyártóra vonatkozóan számos mikrogazdasági mutató titoktartási okokból csak indexált formában jelenik meg.

| (24) | Az állítást illetően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kérelemnek az érdekelt felek számára betekintés céljából elérhető nyilvános változata tartalmazta az összes alapvető bizonyítékot és a bizalmasan kezelt adatok nyilvánosságra hozható összefoglalásait, így az érdekelt felek az eljárás során gyakorolhatták a védelemhez való jogukat. |
| --- | --- |

(24)

Az állítást illetően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kérelemnek az érdekelt felek számára betekintés céljából elérhető nyilvános változata tartalmazta az összes alapvető bizonyítékot és a bizalmasan kezelt adatok nyilvánosságra hozható összefoglalásait, így az érdekelt felek az eljárás során gyakorolhatták a védelemhez való jogukat.

| (25) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alaprendelet 19. cikke és a GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló egyezmény (14) 6. cikkének (5) bekezdése lehetővé teszi a bizalmas információk védelmét abban az esetben, ha a nyilvánosságra hozatal jelentős versenyelőnyhöz juttatná a versenytársakat, vagy rendkívül hátrányosan érintené az adatszolgáltató személyt, vagy azt a személyt, akitől az adott személy beszerezte az információkat. A bizalmas jelleggel közölt információk ezekbe a kategóriákba tartoznak. A kérelmező megfelelően összefoglalta e mellékletek tartalmát, anélkül, hogy érzékeny vállalatspecifikus adatokat közölt volna. A számadatok indexálása teljes mértékben indokolt azokban az esetekben, amikor az Unióban csak nagyon kevés gyártó létezik. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alaprendelet 19. cikke és a GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló egyezmény (14) 6. cikkének (5) bekezdése lehetővé teszi a bizalmas információk védelmét abban az esetben, ha a nyilvánosságra hozatal jelentős versenyelőnyhöz juttatná a versenytársakat, vagy rendkívül hátrányosan érintené az adatszolgáltató személyt, vagy azt a személyt, akitől az adott személy beszerezte az információkat. A bizalmas jelleggel közölt információk ezekbe a kategóriákba tartoznak. A kérelmező megfelelően összefoglalta e mellékletek tartalmát, anélkül, hogy érzékeny vállalatspecifikus adatokat közölt volna. A számadatok indexálása teljes mértékben indokolt azokban az esetekben, amikor az Unióban csak nagyon kevés gyártó létezik.

14

| (26) | A fentiek alapján a Bizottság megerősítette, hogy a kérelmező elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és a kár folytatódása vagy megismétlődését eredményezné, és ezzel eleget tett az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírt követelményeknek. A kérelem ennek megfelelően teljesítette az eljárás megindítására vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

(26)

A fentiek alapján a Bizottság megerősítette, hogy a kérelmező elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és a kár folytatódása vagy megismétlődését eredményezné, és ezzel eleget tett az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírt követelményeknek. A kérelem ennek megfelelően teljesítette az eljárás megindítására vonatkozó követelményeket.

1.8.   Mintavétel

Mintavétel

| (27) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.8.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (28) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy három uniós gyártóból álló mintát, amelyek mindegyike más tagállamban található. A Bizottság a mintát az uniós gyártók által az eljárás megindítását megelőző helyzetfelmérés keretében a hasonló termékre vonatkozóan bejelentett, a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszak uniós termelési és értékesítési volumene alapján választotta ki. A minta a hasonló termék becsült uniós termelésének [56–62] %-át képviselte. A Bizottság 2022. január 26-án az ügy aktájához fűzött feljegyzésben tájékoztatta az érdekelt feleket az ideiglenes mintáról. A feljegyzésben az érdekelt felek felkérést kaptak arra, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy három uniós gyártóból álló mintát, amelyek mindegyike más tagállamban található. A Bizottság a mintát az uniós gyártók által az eljárás megindítását megelőző helyzetfelmérés keretében a hasonló termékre vonatkozóan bejelentett, a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszak uniós termelési és értékesítési volumene alapján választotta ki. A minta a hasonló termék becsült uniós termelésének [56–62] %-át képviselte. A Bizottság 2022. január 26-án az ügy aktájához fűzött feljegyzésben tájékoztatta az érdekelt feleket az ideiglenes mintáról. A feljegyzésben az érdekelt felek felkérést kaptak arra, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban.

| (29) | Egyetlen fél sem fogalmazott meg észrevételt. Az említett feljegyzésnek az aktában való elhelyezését követően a kérelmezővel folytatott konzultációk során nyilvánvalóvá vált, hogy a mintába eredetileg felvett gyártók egyike nem alkalmas arra, hogy szerepeljem az uniós gyártók mintájában, mivel a vállalat szempontjából érzékeny okokból nem tekinthető reprezentatív gyártónak a teljes referencia-időszak alatt. A Bizottság ezért szükségesnek ítélte a minta megváltoztatását. |
| --- | --- |

(29)

Egyetlen fél sem fogalmazott meg észrevételt. Az említett feljegyzésnek az aktában való elhelyezését követően a kérelmezővel folytatott konzultációk során nyilvánvalóvá vált, hogy a mintába eredetileg felvett gyártók egyike nem alkalmas arra, hogy szerepeljem az uniós gyártók mintájában, mivel a vállalat szempontjából érzékeny okokból nem tekinthető reprezentatív gyártónak a teljes referencia-időszak alatt. A Bizottság ezért szükségesnek ítélte a minta megváltoztatását.

| (30) | Az érdekelt felek 2022. február 18-án az ügy aktájához fűzött feljegyzés útján értesültek a módosított mintáról, és felkérést kaptak észrevételeik megtételére. A módosított minta három gyártóból állt – Erne Fittings GmbH (Ausztria), OSTP Finland Oy és OSTP Sweden AB –, amelyek a hasonló termék becsült teljes uniós termelési volumenének körülbelül [44–50] %-át képviselték. |
| --- | --- |

(30)

Az érdekelt felek 2022. február 18-án az ügy aktájához fűzött feljegyzés útján értesültek a módosított mintáról, és felkérést kaptak észrevételeik megtételére. A módosított minta három gyártóból állt – Erne Fittings GmbH (Ausztria), OSTP Finland Oy és OSTP Sweden AB –, amelyek a hasonló termék becsült teljes uniós termelési volumenének körülbelül [44–50] %-át képviselték.

| (31) | Miután egyik fél sem tett észrevételt, a Bizottság 2022. február 28-án az ügy aktájához fűzött feljegyzésben megerősítette a mintát. |
| --- | --- |

(31)

Miután egyik fél sem tett észrevételt, a Bizottság 2022. február 28-án az ügy aktájához fűzött feljegyzésben megerősítette a mintát.

1.8.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (32) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. A kért információkat egyik független importőr sem nyújtotta be. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(32)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. A kért információkat egyik független importőr sem nyújtotta be. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.

1.8.3.   Mintavétel a Kínai Népköztársaságban és Tajvanon működő exportáló gyártók körében

Mintavétel a Kínai Népköztársaságban és Tajvanon működő exportáló gyártók körében

| (33) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában és Tajvanon működő összes ismert gyártót és exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság képviseletét és az illetékes tajvani hatóságokat, hogy azonosítsa azokat az esetleges további gyártókat/exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában és Tajvanon működő összes ismert gyártót és exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság képviseletét és az illetékes tajvani hatóságokat, hogy azonosítsa azokat az esetleges további gyártókat/exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot.

| (34) | Egyetlen kínai gyártó/exportáló gyártó sem nyújtotta be a kért információkat, és/vagy egyezett bele abba, hogy szerepeljen a mintában. A kínai gyártók tehát nem működtek együtt, ezért a Kínából érkező behozatalra vonatkozó ténymegállapítások pedig az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján születtek. |
| --- | --- |

(34)

Egyetlen kínai gyártó/exportáló gyártó sem nyújtotta be a kért információkat, és/vagy egyezett bele abba, hogy szerepeljen a mintában. A kínai gyártók tehát nem működtek együtt, ezért a Kínából érkező behozatalra vonatkozó ténymegállapítások pedig az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján születtek.

| (35) | Mivel csak egy tajvani exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat és járult hozzá a mintába való felvételhez, a Bizottság úgy határozott, hogy Tajvan esetében nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(35)

Mivel csak egy tajvani exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat és járult hozzá a mintába való felvételhez, a Bizottság úgy határozott, hogy Tajvan esetében nincs szükség mintavételre.

1.9.   A kérdőívekre adott válaszok

A kérdőívekre adott válaszok

| (36) | A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan.

| (37) | A Bizottság kérdőívet küldött a mintába felvett uniós gyártóknak és az együttműködő tajvani exportáló gyártónak. Ugyanezeket a kérdőíveket, valamint a független importőröknek szóló kérdőíveket az eljárás megindításának napján közzétette a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (15). A vizsgálat során a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, amelyben az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó makrogazdasági adatokat kért. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság kérdőívet küldött a mintába felvett uniós gyártóknak és az együttműködő tajvani exportáló gyártónak. Ugyanezeket a kérdőíveket, valamint a független importőröknek szóló kérdőíveket az eljárás megindításának napján közzétette a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (15). A vizsgálat során a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, amelyben az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó makrogazdasági adatokat kért.

15

| (38) | Egy tajvani exportáló gyártó, a mintában szereplő három uniós gyártó, valamint a kérelmező küldött vissza kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(38)

Egy tajvani exportáló gyártó, a mintában szereplő három uniós gyártó, valamint a kérelmező küldött vissza kitöltött kérdőívet.

1.10.   Ellenőrzés

Ellenőrzés

| (39) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket.

| (40) | Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor: | Tajvani exportáló gyártó:






  — | Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd (a továbbiakban: Ta Chen), Tainan, Tajvan |
| --- | --- | --- | --- |

(40)

Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:

Tajvani exportáló gyártó:

—

Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd (a továbbiakban: Ta Chen), Tainan, Tajvan

| (41) | A Bizottság a következő vállalatok kérdőívre adott válaszait is ellenőrizte távoli egyeztetéssel: | uniós gyártók:






  — | Erne Fittings GmbH, Schlins, Ausztria, |
| --- | --- | --- | --- |

(41)

A Bizottság a következő vállalatok kérdőívre adott válaszait is ellenőrizte távoli egyeztetéssel:

uniós gyártók:

—

Erne Fittings GmbH, Schlins, Ausztria,

| — | OSTP Sweden AB, Örnsköldsvik, Svédország, |
| --- | --- |

—

OSTP Sweden AB, Örnsköldsvik, Svédország,

| — | OSTP Finland Oy, Jakobstad, Finnország |
| --- | --- |

—

OSTP Finland Oy, Jakobstad, Finnország

| — | a rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények védelmi bizottsága (a továbbiakban: kérelmező), Brüsszel, Belgium, |
| --- | --- |

—

a rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények védelmi bizottsága (a továbbiakban: kérelmező), Brüsszel, Belgium,

| | a tajvani gyártóval kapcsolatban álló harmadik országbeli importőr:






  — | Ta Chen International (a továbbiakban: TCI), Long Beach CA, USA. |
| --- | --- | --- |

a tajvani gyártóval kapcsolatban álló harmadik országbeli importőr:

—

Ta Chen International (a továbbiakban: TCI), Long Beach CA, USA.

2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (42) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék: a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és a Tajvanról származó, jelenleg az ex 7307 23 10 és ex 7307 23 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 7307231050, 7307231055, 7307239050 és 7307239055) alá tartozó, az AISI szerinti 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 és 321H, valamint a más szabványok szerinti egyenértékű minőségekhez tartozó ausztenites korrózióálló acélokból készült, tompahegesztéses, nem karimás, készterméknek vagy nem annak minősülő, legfeljebb 406,4 mm legnagyobb külső átmérőjű, legfeljebb 16 mm falvastagságú, belső felületükön legalább 0,8 mikrométer átlagos felületi érdességű (Ra) csőszerelvények (a továbbiakban: rozsdamentes acél csőszerelvények). |
| --- | --- |

(42)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék: a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és a Tajvanról származó, jelenleg az ex 7307 23 10 és ex 7307 23 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 7307231050, 7307231055, 7307239050 és 7307239055) alá tartozó, az AISI szerinti 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 és 321H, valamint a más szabványok szerinti egyenértékű minőségekhez tartozó ausztenites korrózióálló acélokból készült, tompahegesztéses, nem karimás, készterméknek vagy nem annak minősülő, legfeljebb 406,4 mm legnagyobb külső átmérőjű, legfeljebb 16 mm falvastagságú, belső felületükön legalább 0,8 mikrométer átlagos felületi érdességű (Ra) csőszerelvények (a továbbiakban: rozsdamentes acél csőszerelvények).

| (43) | A felülvizsgálat tárgyát képező terméket lényegében csövek vágásával és alakításával állítják elő. Rozsdamentes acélcsövek összeillesztéséhez használják, és különböző formában forgalmazzák, például könyökdarab, szűkítő, T-idom, sapka. A fentiekben meghatározott, tompahegesztéses csőszerelvényeket a felhasználói iparágak és a végső alkalmazások széles körében használják, például a petrolkémiai iparban, az italiparban, az élelmiszer-feldolgozó és a gyógyszeriparban, a hajógyártásban, az energiatermelésben, az erőművekben, az építőiparban és az ipari létesítményekben. |
| --- | --- |

(43)

A felülvizsgálat tárgyát képező terméket lényegében csövek vágásával és alakításával állítják elő. Rozsdamentes acélcsövek összeillesztéséhez használják, és különböző formában forgalmazzák, például könyökdarab, szűkítő, T-idom, sapka. A fentiekben meghatározott, tompahegesztéses csőszerelvényeket a felhasználói iparágak és a végső alkalmazások széles körében használják, például a petrolkémiai iparban, az italiparban, az élelmiszer-feldolgozó és a gyógyszeriparban, a hajógyártásban, az energiatermelésben, az erőművekben, az építőiparban és az ipari létesítményekben.

| (44) | A 2022. március 3-án tartott meghallgatás keretében az importőrök egy csoportját képviselő Euranimi szövetség megjegyezte, hogy a rozsdamentes acél csőszerelvények piaca természetszerűleg két sajátos, egymást szinte átfedő szegmensre oszlik: az európai és az ázsiai anyagok szegmensére. Hozzátette, hogy bizonyos felhasználási feltételek mellett a végfelhasználók általában európai anyagokat kérnek. Másrészt ázsiai anyagokat használtak többek között korlátozott korróziójú és alacsonyabb hőmérsékletű környezetben. |
| --- | --- |

(44)

A 2022. március 3-án tartott meghallgatás keretében az importőrök egy csoportját képviselő Euranimi szövetség megjegyezte, hogy a rozsdamentes acél csőszerelvények piaca természetszerűleg két sajátos, egymást szinte átfedő szegmensre oszlik: az európai és az ázsiai anyagok szegmensére. Hozzátette, hogy bizonyos felhasználási feltételek mellett a végfelhasználók általában európai anyagokat kérnek. Másrészt ázsiai anyagokat használtak többek között korlátozott korróziójú és alacsonyabb hőmérsékletű környezetben.

| (45) | A Bizottság megállapította, hogy az észrevételhez nem kapcsolódik konkrét termékkizárási kérelem. Ennek ellenére a Bizottság pontosította, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat keretében nem nyújtható be termékkizárás iránti kérelem. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság megállapította, hogy az észrevételhez nem kapcsolódik konkrét termékkizárási kérelem. Ennek ellenére a Bizottság pontosította, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat keretében nem nyújtható be termékkizárás iránti kérelem.

| (46) | 2022. augusztus 23-án az Euranimi megismételte korábbi észrevételeit, és azokat műszaki előírásokkal egészítette ki, például közölte, hogy egyes ázsiai anyagok hőkezelést igényelnek, míg az európai anyagok nem. Ezek az észrevételek nem voltak alkalmasak a (45) preambulumbekezdésben foglalt következtetések módosítására. |
| --- | --- |

(46)

2022. augusztus 23-án az Euranimi megismételte korábbi észrevételeit, és azokat műszaki előírásokkal egészítette ki, például közölte, hogy egyes ázsiai anyagok hőkezelést igényelnek, míg az európai anyagok nem. Ezek az észrevételek nem voltak alkalmasak a (45) preambulumbekezdésben foglalt következtetések módosítására.

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (47) | Amint arra a jelenleg hatályos intézkedéseket (16) bevezető vizsgálat rámutatott, a következő termékek alapvető fizikai és műszaki tulajdonságai, valamint alapvető felhasználási területei azonosak:






  — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék, |
| --- | --- | --- |

(47)

Amint arra a jelenleg hatályos intézkedéseket (16) bevezető vizsgálat rámutatott, a következő termékek alapvető fizikai és műszaki tulajdonságai, valamint alapvető felhasználási területei azonosak:

16

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék,

| — | az érintett országok (Kína és Tajvan) belföldi piacán előállított és értékesített termék, és |
| --- | --- |

—

az érintett országok (Kína és Tajvan) belföldi piacán előállított és értékesített termék, és

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   A Kínai Népköztársaság

A Kínai Népköztársaság

3.1.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (48) | A rozsdamentes acél csőszerelvények Kínából érkező behozatala a felülvizsgálati időszakban folytatódott, noha csekélyebb mértékben, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában. A Comext (Eurostat) szerint a Kínából származó rozsdamentes acél csőszerelvények behozatalának volumene az uniós piac mintegy 5,6 %-át fedte le a felülvizsgálati időszakban az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatti 22,9 %-os részarányhoz képest. A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatala abszolút értékben 719 tonnát tett ki a felülvizsgálati időszakban, szemben az eredeti vizsgálatban figyelembe vett 3 238 tonnával. |
| --- | --- |

(48)

A rozsdamentes acél csőszerelvények Kínából érkező behozatala a felülvizsgálati időszakban folytatódott, noha csekélyebb mértékben, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában. A Comext (Eurostat) szerint a Kínából származó rozsdamentes acél csőszerelvények behozatalának volumene az uniós piac mintegy 5,6 %-át fedte le a felülvizsgálati időszakban az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatti 22,9 %-os részarányhoz képest. A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatala abszolút értékben 719 tonnát tett ki a felülvizsgálati időszakban, szemben az eredeti vizsgálatban figyelembe vett 3 238 tonnával.

| (49) | A (34) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen ismert kínai gyártó/exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Ezért a Bizottság tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Kínára vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottság nem kapott e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(49)

A (34) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen ismert kínai gyártó/exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Ezért a Bizottság tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Kínára vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottság nem kapott e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet.

| (50) | Következésképpen az alaprendelet 18. cikkével összhangban a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos megállapítások a rendelkezésre álló tényeken, különösen a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkon, a rozsdamentes acél csőszerelvények thaiföldi gyártóitól, Thaiföld nemzeti statisztikai hivatalától, tartományi vízügyi hatóságától, energiaügyi minisztériumától, az Eurostat Comext adatbázisából, az ILO statisztikai adatbázisából és a Globális Kereskedelmi Atlaszból (GTA) származó adatokon alapultak (17). |
| --- | --- |

(50)

Következésképpen az alaprendelet 18. cikkével összhangban a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos megállapítások a rendelkezésre álló tényeken, különösen a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkon, a rozsdamentes acél csőszerelvények thaiföldi gyártóitól, Thaiföld nemzeti statisztikai hivatalától, tartományi vízügyi hatóságától, energiaügyi minisztériumától, az Eurostat Comext adatbázisából, az ILO statisztikai adatbázisából és a Globális Kereskedelmi Atlaszból (GTA) származó adatokon alapultak (17).

17

3.1.2.   A dömping folytatódása a felülvizsgálati időszak alatt

A dömping folytatódása a felülvizsgálati időszak alatt

3.1.2.1.   A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti meghatározására szolgáló eljárás a Kínából származó, egyes rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára vonatkozóan.

A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti meghatározására szolgáló eljárás a Kínából származó, egyes rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára vonatkozóan.

| (51) | Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megindításakor elegendő bizonyíték állt rendelkezésre, amely arra mutatott, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indította meg. |
| --- | --- |

(51)

Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megindításakor elegendő bizonyíték állt rendelkezésre, amely arra mutatott, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indította meg.

| (52) | A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, továbbá az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni. |
| --- | --- |

(52)

A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, továbbá az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (53) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározása az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében megfelelő reprezentatív ország kiválasztását teheti szükségessé. A Bizottság azt is pontosította, hogy ebben az esetben Kína vonatkozásában Thaiföldet tekinti lehetséges reprezentatív harmadik országnak, azonban az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének első franciabekezdésében meghatározott kritériumokkal összhangban más, esetlegesen megfelelő országokat is megvizsgál. |
| --- | --- |

(53)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározása az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében megfelelő reprezentatív ország kiválasztását teheti szükségessé. A Bizottság azt is pontosította, hogy ebben az esetben Kína vonatkozásában Thaiföldet tekinti lehetséges reprezentatív harmadik országnak, azonban az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének első franciabekezdésében meghatározott kritériumokkal összhangban más, esetlegesen megfelelő országokat is megvizsgál.

| (54) | 2022. június 24-én a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban feljegyzést fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához (a továbbiakban: a forrásokkal kapcsolatos feljegyzés). |
| --- | --- |

(54)

2022. június 24-én a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban feljegyzést fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához (a továbbiakban: a forrásokkal kapcsolatos feljegyzés).

| (55) | A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy együttműködés hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kénytelen támaszkodni. Ezért a Bizottság az említett feljegyzésben foglaltak szerint a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információkat az alaprendelet 18. cikkének (5) bekezdésével összhangban az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében meghatározott vonatkozó kritériumok alapján megfelelőnek ítélt egyéb információforrásokkal együtt kívánta felhasználni. |
| --- | --- |

(55)

A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy együttműködés hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kénytelen támaszkodni. Ezért a Bizottság az említett feljegyzésben foglaltak szerint a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információkat az alaprendelet 18. cikkének (5) bekezdésével összhangban az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében meghatározott vonatkozó kritériumok alapján megfelelőnek ítélt egyéb információforrásokkal együtt kívánta felhasználni.

| (56) | A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról is, hogy Thaiföldet kívánja reprezentatív országként figyelembe venni, valamint azokról a releváns forrásokról, amelyeket a Thaiföldre mint reprezentatív országra vonatkozó rendes érték meghatározásához fel kíván használni. |
| --- | --- |

(56)

A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról is, hogy Thaiföldet kívánja reprezentatív országként figyelembe venni, valamint azokról a releváns forrásokról, amelyeket a Thaiföldre mint reprezentatív országra vonatkozó rendes érték meghatározásához fel kíván használni.

| (57) | A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy együttműködés hiányában az egyéb közvetlen költségeket és gyártási általános költségeket a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan megadott információkra alapozza, és azokat százalékban fejezi ki. |
| --- | --- |

(57)

A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy együttműködés hiányában az egyéb közvetlen költségeket és gyártási általános költségeket a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan megadott információkra alapozza, és azokat százalékban fejezi ki.

| (58) | Arról is tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az SGA-költségeket és a nyereséget két thaiföldi gyártó, a Thai Benkan Co. Ltd. és a Thairungrueng Fitting & Value Co. Ltd. nyilvánosan hozzáférhető információi alapján fogja megállapítani. |
| --- | --- |

(58)

Arról is tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az SGA-költségeket és a nyereséget két thaiföldi gyártó, a Thai Benkan Co. Ltd. és a Thairungrueng Fitting & Value Co. Ltd. nyilvánosan hozzáférhető információi alapján fogja megállapítani.

| (59) | A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket Thaiföld reprezentatív országként való megfelelőségével és forrásaival kapcsolatban, illetve javasoljanak más országokat, feltéve, hogy a vonatkozó kritériumok kapcsán elegendő információt nyújtanak be. A Bizottsághoz észrevételek érkeztek a kérelmezőtől, a Zhejiang Jndia-tól és a CCCMC-től. A kérelmező egyetértett a forrásokkal kapcsolatos feljegyzéssel. A Zhejiang Jndia és a CCCMC észrevételeit az alábbi szakaszokban elemezzük. |
| --- | --- |

(59)

A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket Thaiföld reprezentatív országként való megfelelőségével és forrásaival kapcsolatban, illetve javasoljanak más országokat, feltéve, hogy a vonatkozó kritériumok kapcsán elegendő információt nyújtanak be. A Bizottsághoz észrevételek érkeztek a kérelmezőtől, a Zhejiang Jndia-tól és a CCCMC-től. A kérelmező egyetértett a forrásokkal kapcsolatos feljegyzéssel. A Zhejiang Jndia és a CCCMC észrevételeit az alábbi szakaszokban elemezzük.

3.1.2.2.   Rendes érték

Rendes érték

| (60) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”. |
| --- | --- |

(60)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

| (61) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, továbbá annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” („az igazgatási, értékesítési és általános költségek” a továbbiakban: SGA-költségek). |
| --- | --- |

(61)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, továbbá annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” („az igazgatási, értékesítési és általános költségek” a továbbiakban: SGA-költségek).

| (62) | Az alábbiakban bővebben kifejtett módon a Bizottság e vizsgálatban arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint a kínai kormány és a gyártók/exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(62)

Az alábbiakban bővebben kifejtett módon a Bizottság e vizsgálatban arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint a kínai kormány és a gyártók/exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

3.1.2.2.1.   
  Jelentős torzulások fennállása

Jelentős torzulások fennállása

| (63) | A Bizottság a kínai acélágazat vonatkozásában végzett közelmúltbeli vizsgálatai (18) keretében megállapította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállását. |
| --- | --- |

(63)

A Bizottság a kínai acélágazat vonatkozásában végzett közelmúltbeli vizsgálatai (18) keretében megállapította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállását.

18

| (64) | Az említett vizsgálatok során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (19). A Bizottság megállapította különösen, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék fő nyersanyagát előállító acélágazatban nemcsak hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében jelentős mértékű kormányzati tulajdon van jelen (20), hanem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány számára a vállalatokban való jelenléte azt is lehetővé teszi, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében (21). A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (22). Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén (23). Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése értelmében az acélágazatban torzultak a bérköltségek (24), valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalati szektor tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn (25). |
| --- | --- |

(64)

Az említett vizsgálatok során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (19). A Bizottság megállapította különösen, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék fő nyersanyagát előállító acélágazatban nemcsak hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében jelentős mértékű kormányzati tulajdon van jelen (20), hanem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány számára a vállalatokban való jelenléte azt is lehetővé teszi, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében (21). A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (22). Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén (23). Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése értelmében az acélágazatban torzultak a bérköltségek (24), valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalati szektor tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn (25).

19

20

21

22

23

24

25

| (65) | A kínai acélágazatra vonatkozó korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság e vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt az ügy irataiban hozzáférhető bizonyítékok, köztük a kérelemben foglalt bizonyítékok, valamint többek között a „Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól” című dokumentumban (26) (a továbbiakban: jelentés) szereplő adatok alapján tette meg, amely nyilvánosan hozzáférhető forrásokra támaszkodik. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával. |
| --- | --- |

(65)

A kínai acélágazatra vonatkozó korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság e vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt az ügy irataiban hozzáférhető bizonyítékok, köztük a kérelemben foglalt bizonyítékok, valamint többek között a „Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól” című dokumentumban (26) (a továbbiakban: jelentés) szereplő adatok alapján tette meg, amely nyilvánosan hozzáférhető forrásokra támaszkodik. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával.

26

| (66) | A kérelem azt állította, hogy a kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik. A kérelem ezzel összefüggésben nemcsak a rozsdamentes acélpiac torzulásaira mutatott rá (a rozsdamentes acél a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítási költségének mintegy 50 %-át teszi ki), hanem azt is állította, hogy e torzulások az összes többi termelési tényezőre – föld, tőke, munkaerő – egyaránt hatnak. Következésképpen a kérelem arra a megállapításra jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a továbbfeldolgozásra szánt rozsdamentes acél belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezek árképzésére is kihat a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. |
| --- | --- |

(66)

A kérelem azt állította, hogy a kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik. A kérelem ezzel összefüggésben nemcsak a rozsdamentes acélpiac torzulásaira mutatott rá (a rozsdamentes acél a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítási költségének mintegy 50 %-át teszi ki), hanem azt is állította, hogy e torzulások az összes többi termelési tényezőre – föld, tőke, munkaerő – egyaránt hatnak. Következésképpen a kérelem arra a megállapításra jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a továbbfeldolgozásra szánt rozsdamentes acél belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezek árképzésére is kihat a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás.

| (67) | Ennek az álláspontnak az alátámasztására a kérelem hivatkozott számos nyilvánosan elérhető információforrásra, mint például a jelentésre, az EUCCC következtetéseire (27), a kínai acélágazatra vonatkozó közelmúltbeli bizottsági vizsgálatokra (28), az érintett kanadai és ausztráliai hatóságok piacvédelmi vizsgálataira (29), illetve G20-ak keretei között működő, az acéliparban kialakult kapacitásfelesleggel foglalkozó globális fórum következtetéseire (30). |
| --- | --- |

(67)

Ennek az álláspontnak az alátámasztására a kérelem hivatkozott számos nyilvánosan elérhető információforrásra, mint például a jelentésre, az EUCCC következtetéseire (27), a kínai acélágazatra vonatkozó közelmúltbeli bizottsági vizsgálatokra (28), az érintett kanadai és ausztráliai hatóságok piacvédelmi vizsgálataira (29), illetve G20-ak keretei között működő, az acéliparban kialakult kapacitásfelesleggel foglalkozó globális fórum következtetéseire (30).

27

28

29

30

| (68) | Ennek alapján a kérelem a következőket emelte ki:






  — | a kínai szocialista piacgazdasági modellt a KKP dolgozta ki és hajtja végre. E modellben a kínai acélgyártó vállalatok tevékenységét nem kereskedelmi piaci megfontolások határozzák meg. A források elosztását sokkal inkább az állam, illetve a KKP ellenőrzi a KKP és az állam általános célkitűzéseinek elérése érdekében, amelyeket ötéves tervek rögzítenek. A kínai vállalkozások sikerét az ötéves terveknek – például az acélipar 13. tervezési ciklusra szóló kiigazítási és korszerűsítési tervének – való megfelelés, nem pedig a piacgazdaságban elért kereskedelmi teljesítmény hagyományos sikermutatói alapján mérik, |
| --- | --- | --- |

(68)

Ennek alapján a kérelem a következőket emelte ki:

—

a kínai szocialista piacgazdasági modellt a KKP dolgozta ki és hajtja végre. E modellben a kínai acélgyártó vállalatok tevékenységét nem kereskedelmi piaci megfontolások határozzák meg. A források elosztását sokkal inkább az állam, illetve a KKP ellenőrzi a KKP és az állam általános célkitűzéseinek elérése érdekében, amelyeket ötéves tervek rögzítenek. A kínai vállalkozások sikerét az ötéves terveknek – például az acélipar 13. tervezési ciklusra szóló kiigazítási és korszerűsítési tervének – való megfelelés, nem pedig a piacgazdaságban elért kereskedelmi teljesítmény hagyományos sikermutatói alapján mérik,

| — | a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége segítséget nyújt a vállalkozásoknak az árképzésben és a termelés összehangolásában. Az állami tulajdonban lévő vállalatok mentesülnek a versenyjog alkalmazása alól, és „Az acélipar 2016 és 2020 közötti időszakra szóló kiigazítási és korszerűsítési tervével” összhangban „
  el kell kerülni a vérre menő versenyt
  ” és „
  meg kell akadályozni azt, hogy sok vállalat meggondolatlan lépéseket tegyen és rendezetlen versenybe kezdjen
  ”. Következésképpen a kérelem szerint a mindenre kiterjedő kormányzati ellenőrzés megakadályozza, hogy a kínai acélágazatban szabadpiaci erők érvényesüljenek, nem utolsósorban a kapacitásfelesleg tekintetében, amellyel eddig nem foglalkoztak; |
| --- | --- |

—

a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége segítséget nyújt a vállalkozásoknak az árképzésben és a termelés összehangolásában. Az állami tulajdonban lévő vállalatok mentesülnek a versenyjog alkalmazása alól, és „Az acélipar 2016 és 2020 közötti időszakra szóló kiigazítási és korszerűsítési tervével” összhangban „
  el kell kerülni a vérre menő versenyt
  ” és „
  meg kell akadályozni azt, hogy sok vállalat meggondolatlan lépéseket tegyen és rendezetlen versenybe kezdjen
  ”. Következésképpen a kérelem szerint a mindenre kiterjedő kormányzati ellenőrzés megakadályozza, hogy a kínai acélágazatban szabadpiaci erők érvényesüljenek, nem utolsósorban a kapacitásfelesleg tekintetében, amellyel eddig nem foglalkoztak;

el kell kerülni a vérre menő versenyt

meg kell akadályozni azt, hogy sok vállalat meggondolatlan lépéseket tegyen és rendezetlen versenybe kezdjen

| — | a nyersanyag- és az energiaárak Kínában jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei; jelentős rendszerszintű torzulások állnak fenn a tőkéhez, a földhöz és a munkaerőhöz való hozzáférés tekintetében is. |
| --- | --- |

—

a nyersanyag- és az energiaárak Kínában jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei; jelentős rendszerszintű torzulások állnak fenn a tőkéhez, a földhöz és a munkaerőhöz való hozzáférés tekintetében is.

| (69) | Az (52) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben meglévő, valamint a kérelmező által ezek kiegészítéseképpen nyújtott bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és/vagy a szóban forgó ügyben helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(69)

Az (52) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben meglévő, valamint a kérelmező által ezek kiegészítéseképpen nyújtott bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és/vagy a szóban forgó ügyben helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

| (70) | Ezen belül a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatában továbbra is komoly mértékű a kínai kormányzat tulajdonosi szerepe. Miközben az állami és a magántulajdonú vállalatok száma a becslések szerint közel azonos, a világ tíz legnagyobb acélgyártója között található öt kínai gyártóból négy van állami tulajdonban (31). Ugyanakkor míg 2016-ban a tíz legnagyobb gyártó az ágazat teljes kibocsátásának csak mintegy 36 %-át adta, a kínai kormány ugyanebben az évben célul tűzte ki, hogy 2025-re mintegy tíz nagyvállalatnál összpontosítsa az acéltermelés 60–70 %-át (32). Ezt a szándékát a kínai kormány 2019 áprilisában, az acélipar konszolidációjára vonatkozó iránymutatás közzétételének bejelentésekor ismét kinyilvánította (33). A konszolidáció keretében kényszerű összefonódásokra kerülhet sor a jövedelmező magánvállalatok és a gyengén teljesítő állami tulajdonú vállalatok között (34). Mivel a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportőrei nem működtek együtt a vizsgálat során, a magán- és az állami tulajdonú acélgyártók pontos aránya nem állapítható meg. Jóllehet a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatára vonatkozóan nem állnak rendelkezésre konkrét információk, az ágazat az acélipar egyik alágazata, ezért az acélágazatra vonatkozó ténymegállapítások a felülvizsgálat tárgyát képező termék tekintetében is irányadónak tekinthetők. |
| --- | --- |

(70)

Ezen belül a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatában továbbra is komoly mértékű a kínai kormányzat tulajdonosi szerepe. Miközben az állami és a magántulajdonú vállalatok száma a becslések szerint közel azonos, a világ tíz legnagyobb acélgyártója között található öt kínai gyártóból négy van állami tulajdonban (31). Ugyanakkor míg 2016-ban a tíz legnagyobb gyártó az ágazat teljes kibocsátásának csak mintegy 36 %-át adta, a kínai kormány ugyanebben az évben célul tűzte ki, hogy 2025-re mintegy tíz nagyvállalatnál összpontosítsa az acéltermelés 60–70 %-át (32). Ezt a szándékát a kínai kormány 2019 áprilisában, az acélipar konszolidációjára vonatkozó iránymutatás közzétételének bejelentésekor ismét kinyilvánította (33). A konszolidáció keretében kényszerű összefonódásokra kerülhet sor a jövedelmező magánvállalatok és a gyengén teljesítő állami tulajdonú vállalatok között (34). Mivel a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportőrei nem működtek együtt a vizsgálat során, a magán- és az állami tulajdonú acélgyártók pontos aránya nem állapítható meg. Jóllehet a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatára vonatkozóan nem állnak rendelkezésre konkrét információk, az ágazat az acélipar egyik alágazata, ezért az acélágazatra vonatkozó ténymegállapítások a felülvizsgálat tárgyát képező termék tekintetében is irányadónak tekinthetők.

31

32

33

34

| (71) | Az acélágazatra vonatkozó legújabb kínai szakpolitikai dokumentumok megerősítik, hogy a kínai kormány továbbra is nagy jelentőséget tulajdonít az ágazatnak, ideértve azt a szándékát is, hogy ágazati beavatkozásokat kíván végrehajtani annak érdekében, hogy az ágazatot a kormányzati szakpolitikákkal összhangban alakítsa. Erre példa az Ipari és Információtechnológiai Minisztériumnak az acélipar magas színvonalú fejlesztésének előmozdításáról szóló iránymutatás-tervezete, amely az ipari alap további megszilárdítására és az ipari lánc modernizációs szintjének jelentős javítására szólít fel (35), vagy a tizennegyedik ötéves nyersanyagágazat-fejlesztési terv, amely szerint az ágazat „megvalósítja a piaci vezető szerep és a kormányzati támogatás ötvözését”, és „kialakít egy ökológiai vezető szereppel és alapvető versenyképességgel rendelkező vezető vállalatokból álló csoportot” (36). Tartományi szinten is vannak példák, amelyek azt mutatják, hogy a kínai hatóságok felügyelni és irányítani kívánják az ágazat fejlődését: Shandongban például nemcsak „az acélipar ökológiájának építésére [...], gyártóparkok létrehozására, az ipari lánc bővítésére és ipari klaszterek létrehozására” irányuló szándék van, hanem célkitűzés az is, hogy az acélipar „tartományunkban, sőt az egész országban [...] az átalakulás és a korszerűsítés példájával járjon elöl” (37). |
| --- | --- |

(71)

Az acélágazatra vonatkozó legújabb kínai szakpolitikai dokumentumok megerősítik, hogy a kínai kormány továbbra is nagy jelentőséget tulajdonít az ágazatnak, ideértve azt a szándékát is, hogy ágazati beavatkozásokat kíván végrehajtani annak érdekében, hogy az ágazatot a kormányzati szakpolitikákkal összhangban alakítsa. Erre példa az Ipari és Információtechnológiai Minisztériumnak az acélipar magas színvonalú fejlesztésének előmozdításáról szóló iránymutatás-tervezete, amely az ipari alap további megszilárdítására és az ipari lánc modernizációs szintjének jelentős javítására szólít fel (35), vagy a tizennegyedik ötéves nyersanyagágazat-fejlesztési terv, amely szerint az ágazat „megvalósítja a piaci vezető szerep és a kormányzati támogatás ötvözését”, és „kialakít egy ökológiai vezető szereppel és alapvető versenyképességgel rendelkező vezető vállalatokból álló csoportot” (36). Tartományi szinten is vannak példák, amelyek azt mutatják, hogy a kínai hatóságok felügyelni és irányítani kívánják az ágazat fejlődését: Shandongban például nemcsak „az acélipar ökológiájának építésére [...], gyártóparkok létrehozására, az ipari lánc bővítésére és ipari klaszterek létrehozására” irányuló szándék van, hanem célkitűzés az is, hogy az acélipar „tartományunkban, sőt az egész országban [...] az átalakulás és a korszerűsítés példájával járjon elöl” (37).

35

megvalósítja a piaci vezető szerep és a kormányzati támogatás ötvözését

kialakít egy ökológiai vezető szereppel és alapvető versenyképességgel rendelkező vezető vállalatokból álló csoportot

36

az acélipar ökológiájának építésére

gyártóparkok létrehozására, az ipari lánc bővítésére és ipari klaszterek létrehozására

tartományunkban, sőt az egész országban

az átalakulás és a korszerűsítés példájával járjon elöl

37

| (72) | Azzal kapcsolatban, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány abban a helyzetben van-e, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre, mivel az exportáló gyártók nem tanúsítottak együttműködést a vizsgálat során, lehetetlen volt szisztematikusan megállapítani, hogy vannak-e személyi kapcsolatok a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói és a KKP között. Tekintettel azonban arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazata az acélágazat egyik alágazata, az acélgyártókkal kapcsolatban rendelkezésre álló információk a felülvizsgálat tárgyát képező termékre nézve is relevánsak. Példaként megemlíthető, hogy a Baowu igazgatótanácsának elnöke egyben a pártbizottság titkára is, a vezérigazgató pedig a pártbizottság titkárhelyettese (38). Ugyanez a helyzet áll fenn a Baosteelnél is: az igazgatótanács elnöke tölti be a pártbizottság titkárának tisztségét, míg az ügyvezető igazgató a pártbizottság titkárhelyettese (39). Általánosabban elmondható, hogy – tekintettel a KKP vállalatokon belüli jelenlétére vonatkozó jogszabályok általános alkalmazási körére – nem feltételezhető, hogy a kínai kormány azon képessége, hogy a vállalatokban való állami jelenlét révén beavatkozzon az árakba és a költségekbe, másképpen mutatkozna meg a felülvizsgálat tárgyát képező termék esetében, mint az általában vett acélágazatban. |
| --- | --- |

(72)

Azzal kapcsolatban, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány abban a helyzetben van-e, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre, mivel az exportáló gyártók nem tanúsítottak együttműködést a vizsgálat során, lehetetlen volt szisztematikusan megállapítani, hogy vannak-e személyi kapcsolatok a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói és a KKP között. Tekintettel azonban arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazata az acélágazat egyik alágazata, az acélgyártókkal kapcsolatban rendelkezésre álló információk a felülvizsgálat tárgyát képező termékre nézve is relevánsak. Példaként megemlíthető, hogy a Baowu igazgatótanácsának elnöke egyben a pártbizottság titkára is, a vezérigazgató pedig a pártbizottság titkárhelyettese (38). Ugyanez a helyzet áll fenn a Baosteelnél is: az igazgatótanács elnöke tölti be a pártbizottság titkárának tisztségét, míg az ügyvezető igazgató a pártbizottság titkárhelyettese (39). Általánosabban elmondható, hogy – tekintettel a KKP vállalatokon belüli jelenlétére vonatkozó jogszabályok általános alkalmazási körére – nem feltételezhető, hogy a kínai kormány azon képessége, hogy a vállalatokban való állami jelenlét révén beavatkozzon az árakba és a költségekbe, másképpen mutatkozna meg a felülvizsgálat tárgyát képező termék esetében, mint az általában vett acélágazatban.

38

39

| (73) | A csőszerelvény-ágazatban az állami tulajdonú vállalatokra és a magántulajdonú vállalatokra egyaránt kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. A következő példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatának működésébe. Vállalati dokumentumaikban a csőszerelvény-gyártók kihangsúlyozzák a pártépítő tevékenységeket; így tesz például a Zhejiang Good Fittings Co., Ltd. is, amely a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló jelentésében a KKP-szervezet építését a vállalat társadalmi kultúrájának fejlesztése érdekében tett intézkedésnek tekinti (40). A KKP beavatkozása a regionális ipartestületek, például a sanghaji csőipari testület szintjén is megfigyelhető (41). A testület 2019-ben a következőkről számolt be a honlapján: „Április 17-én délután [...] a Sanghaji Ipari és Gazdasági Szövetség pártbizottságának titkárhelyettese a pártbizottsági hivatal érintett munkatársaival együtt látogatást tett a testületnél, hogy megvizsgálja a pártépítést és a testület munkáját [...]. Ezután a [testület] elnöke beszámolt a [KKP] titkárának [...] a testület pártépítő munkájáról. A testület elnöke megállapította, hogy a testületnél a pártépítés két szintre összpontosul. Egyrészt a vertikális szintre, vagyis a testület párttagozatának létrehozására. [...]. Az új párttagok számának alakulása kezdeti eredményeket mutat. A második a horizontális szint, amelynek célja, hogy az igazgatói szintű pártépítő munka eredményes legyen. Az elmúlt években a testület elnöki hivatala az igazgatótanáccsal együtt csereprogramokat szervezett a központi kormányzat szellemének tanulmányozása [és annak] érdekében, hogy közvetítse a városi pártbizottságnak a pártépítéssel kapcsolatos igényeit” (42). Hasonlóképpen, a testület közelmúltbeli jelentése szerint: „2021-ben a testület párttagozata átkerült az Önkormányzati Ipari és Gazdasági Szövetség pártbizottságához. A testületnek kezdeményeznie kell az Ipari és Gazdasági Szövetség vezetésének és iránymutatásának elfogadását, mind a párttal, mind a kormányzattal kapcsolatos munka tekintetében. Miután [a szövetség elnöke] felkereste a testületet, hogy megvizsgálja az elmúlt évben végzett munkát és ahhoz iránymutatást adjon, a testület fokozta a közös munka intenzitását, és azt arra használta fel, hogy vezető szerepet töltsön be a tagegységek technológiai fejlődésében és innovatív fejlődésében, megvalósítva a tagok és a testület mindenki számára előnyös fejlődését” (43). |
| --- | --- |

(73)

A csőszerelvény-ágazatban az állami tulajdonú vállalatokra és a magántulajdonú vállalatokra egyaránt kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. A következő példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatának működésébe. Vállalati dokumentumaikban a csőszerelvény-gyártók kihangsúlyozzák a pártépítő tevékenységeket; így tesz például a Zhejiang Good Fittings Co., Ltd. is, amely a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló jelentésében a KKP-szervezet építését a vállalat társadalmi kultúrájának fejlesztése érdekében tett intézkedésnek tekinti (40). A KKP beavatkozása a regionális ipartestületek, például a sanghaji csőipari testület szintjén is megfigyelhető (41). A testület 2019-ben a következőkről számolt be a honlapján: „Április 17-én délután [...] a Sanghaji Ipari és Gazdasági Szövetség pártbizottságának titkárhelyettese a pártbizottsági hivatal érintett munkatársaival együtt látogatást tett a testületnél, hogy megvizsgálja a pártépítést és a testület munkáját [...]. Ezután a [testület] elnöke beszámolt a [KKP] titkárának [...] a testület pártépítő munkájáról. A testület elnöke megállapította, hogy a testületnél a pártépítés két szintre összpontosul. Egyrészt a vertikális szintre, vagyis a testület párttagozatának létrehozására. [...]. Az új párttagok számának alakulása kezdeti eredményeket mutat. A második a horizontális szint, amelynek célja, hogy az igazgatói szintű pártépítő munka eredményes legyen. Az elmúlt években a testület elnöki hivatala az igazgatótanáccsal együtt csereprogramokat szervezett a központi kormányzat szellemének tanulmányozása [és annak] érdekében, hogy közvetítse a városi pártbizottságnak a pártépítéssel kapcsolatos igényeit” (42). Hasonlóképpen, a testület közelmúltbeli jelentése szerint: „2021-ben a testület párttagozata átkerült az Önkormányzati Ipari és Gazdasági Szövetség pártbizottságához. A testületnek kezdeményeznie kell az Ipari és Gazdasági Szövetség vezetésének és iránymutatásának elfogadását, mind a párttal, mind a kormányzattal kapcsolatos munka tekintetében. Miután [a szövetség elnöke] felkereste a testületet, hogy megvizsgálja az elmúlt évben végzett munkát és ahhoz iránymutatást adjon, a testület fokozta a közös munka intenzitását, és azt arra használta fel, hogy vezető szerepet töltsön be a tagegységek technológiai fejlődésében és innovatív fejlődésében, megvalósítva a tagok és a testület mindenki számára előnyös fejlődését” (43).

40

41

Április 17-én délután

a Sanghaji Ipari és Gazdasági Szövetség pártbizottságának titkárhelyettese a pártbizottsági hivatal érintett munkatársaival együtt látogatást tett a testületnél, hogy megvizsgálja a pártépítést és a testület munkáját

Ezután a

elnöke beszámolt a

titkárának

a testület pártépítő munkájáról. A testület elnöke megállapította, hogy a testületnél a pártépítés két szintre összpontosul. Egyrészt a vertikális szintre, vagyis a testület párttagozatának létrehozására.

Az új párttagok számának alakulása kezdeti eredményeket mutat. A második a horizontális szint, amelynek célja, hogy az igazgatói szintű pártépítő munka eredményes legyen. Az elmúlt években a testület elnöki hivatala az igazgatótanáccsal együtt csereprogramokat szervezett a központi kormányzat szellemének tanulmányozása

érdekében, hogy közvetítse a városi pártbizottságnak a pártépítéssel kapcsolatos igényeit

42

2021-ben a testület párttagozata átkerült az Önkormányzati Ipari és Gazdasági Szövetség pártbizottságához. A testületnek kezdeményeznie kell az Ipari és Gazdasági Szövetség vezetésének és iránymutatásának elfogadását, mind a párttal, mind a kormányzattal kapcsolatos munka tekintetében. Miután

felkereste a testületet, hogy megvizsgálja az elmúlt évben végzett munkát és ahhoz iránymutatást adjon, a testület fokozta a közös munka intenzitását, és azt arra használta fel, hogy vezető szerepet töltsön be a tagegységek technológiai fejlődésében és innovatív fejlődésében, megvalósítva a tagok és a testület mindenki számára előnyös fejlődését

43

| (74) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatában azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák. Noha a Bizottság a vizsgálat során nem azonosított konkrét, kifejezetten a csőszerelvény-ágazat fejlesztését meghatározó szakpolitikai dokumentumokat, ezen ágazat számára előnyös az acélágazattal kapcsolatos kormányzati iránymutatás és beavatkozás, tekintettel arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék annak egyik alágazata. |
| --- | --- |

(74)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatában azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák. Noha a Bizottság a vizsgálat során nem azonosított konkrét, kifejezetten a csőszerelvény-ágazat fejlesztését meghatározó szakpolitikai dokumentumokat, ezen ágazat számára előnyös az acélágazattal kapcsolatos kormányzati iránymutatás és beavatkozás, tekintettel arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék annak egyik alágazata.

| (75) | A kínai kormány az acélipart továbbra is kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti (44). Ezt támasztja alá az acéllal foglalkozó számos országos, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum is. A 2021 márciusában elfogadott tizennegyedik ötéves terv keretében a kínai kormány az acélipar átalakítását és korszerűsítését, valamint optimalizálását és strukturális kiigazítását irányozta elő (45). Hasonlóképpen a tizennegyedik ötéves nyersanyagipar-fejlesztési terv, amely az acélágazatra is vonatkozik, azt a „reálgazdaság alapkövének” és „Kína nemzetközi versenyelőnyét meghatározó kulcsfontosságú területnek” nevezi, és több olyan célkitűzést és munkamódszert határoz meg, amelyek a 2021 és 2025 közötti időszakban ösztönöznék az acélágazat fejlődését, mint például a műszaki korszerűsítést, az ágazat szerkezetének javítását (nem utolsósorban további vállalati összefonódások révén) vagy a digitális átalakulást (46). Továbbá az ipari szerkezetátalakításhoz összeállított útmutató katalógus (2019. évi kiadás) (47) az acélipart az ösztönzött ágazatok közé sorolja. Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához fő nyersanyagként felhasznált anyagokat előállító ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését. |
| --- | --- |

(75)

A kínai kormány az acélipart továbbra is kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti (44). Ezt támasztja alá az acéllal foglalkozó számos országos, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum is. A 2021 márciusában elfogadott tizennegyedik ötéves terv keretében a kínai kormány az acélipar átalakítását és korszerűsítését, valamint optimalizálását és strukturális kiigazítását irányozta elő (45). Hasonlóképpen a tizennegyedik ötéves nyersanyagipar-fejlesztési terv, amely az acélágazatra is vonatkozik, azt a „reálgazdaság alapkövének” és „Kína nemzetközi versenyelőnyét meghatározó kulcsfontosságú területnek” nevezi, és több olyan célkitűzést és munkamódszert határoz meg, amelyek a 2021 és 2025 közötti időszakban ösztönöznék az acélágazat fejlődését, mint például a műszaki korszerűsítést, az ágazat szerkezetének javítását (nem utolsósorban további vállalati összefonódások révén) vagy a digitális átalakulást (46). Továbbá az ipari szerkezetátalakításhoz összeállított útmutató katalógus (2019. évi kiadás) (47) az acélipart az ösztönzött ágazatok közé sorolja. Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához fő nyersanyagként felhasznált anyagokat előállító ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését.

44

45

reálgazdaság alapkövének

Kína nemzetközi versenyelőnyét meghatározó kulcsfontosságú területnek

46

47

| (76) | E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak a csőszerelvény-ágazatban való, a (64) preambulumbekezdésben már bemutatott diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira. |
| --- | --- |

(76)

E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak a csőszerelvény-ágazatban való, a (64) preambulumbekezdésben már bemutatott diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira.

| (77) | A csőszerelvény-ágazatra a (64) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb inputjai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek (48). |
| --- | --- |

(77)

A csőszerelvény-ágazatra a (64) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb inputjai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek (48).

48

| (78) | Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy a (64) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatára. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(78)

Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy a (64) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatára. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

| (79) | Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a csőszerelvény-gyártók beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül. |
| --- | --- |

(79)

Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a csőszerelvény-gyártók beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül.

| (80) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a rozsdamentes acél csőszerelvények belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes területén érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. |
| --- | --- |

(80)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a rozsdamentes acél csőszerelvények belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes területén érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább.

| (81) | A kínai kormány nem szolgált ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. 2022. március 9-én azonban a vizsgálat megindításával kapcsolatos beadványaiban a Zhejiang Jndia és a CCCMC párhuzamos észrevételeket nyújtott be, amelyekben azzal érvelt, hogy egyrészt az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése összeegyeztethetetlen a WTO gyakorlatával, másrészt pedig, hogy a kínai acélágazatban semmi esetre sem állnak fenn jelentős torzulások. A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésre válaszul benyújtott, 2022. július 7-i észrevételeiben mindkét fél megismételte álláspontját. |
| --- | --- |

(81)

A kínai kormány nem szolgált ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. 2022. március 9-én azonban a vizsgálat megindításával kapcsolatos beadványaiban a Zhejiang Jndia és a CCCMC párhuzamos észrevételeket nyújtott be, amelyekben azzal érvelt, hogy egyrészt az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése összeegyeztethetetlen a WTO gyakorlatával, másrészt pedig, hogy a kínai acélágazatban semmi esetre sem állnak fenn jelentős torzulások. A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésre válaszul benyújtott, 2022. július 7-i észrevételeiben mindkét fél megismételte álláspontját.

| (82) | Konkrétabban az első érvet illetően a felek arra az álláspontra helyezkedtek, hogy a WTO dömpingellenes megállapodása (a továbbiakban: dömpingellenes megállapodás) nem ismeri el a jelentős torzulások fogalmát a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikkében, amely csak akkor engedi meg a rendes érték kiszámítását, ha a szokásos kereskedelmi forgalomban vagy meghatározott piaci helyzetben nem kerül sor értékesítésre. A felek megjegyezték, hogy a jelentős torzulások fogalma nem tartozik a rendes érték számtani képzését megengedő kategóriák egyikébe sem. Az EU tehát a felek véleménye szerint olyan fogalmat vezetett be, amely nem létezik a WTO jogában. Ennek kapcsán a felek a WTO más tagjai által is felvetett aggályokra, különösen az EU – Költségkiigazítási módszerek II. (Oroszország) ügyre (DS494) hivatkoztak. Ennek megfelelően a felek úgy ítélték meg, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása nem egyeztethető össze a WTO-szabályokkal. |
| --- | --- |

(82)

Konkrétabban az első érvet illetően a felek arra az álláspontra helyezkedtek, hogy a WTO dömpingellenes megállapodása (a továbbiakban: dömpingellenes megállapodás) nem ismeri el a jelentős torzulások fogalmát a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikkében, amely csak akkor engedi meg a rendes érték kiszámítását, ha a szokásos kereskedelmi forgalomban vagy meghatározott piaci helyzetben nem kerül sor értékesítésre. A felek megjegyezték, hogy a jelentős torzulások fogalma nem tartozik a rendes érték számtani képzését megengedő kategóriák egyikébe sem. Az EU tehát a felek véleménye szerint olyan fogalmat vezetett be, amely nem létezik a WTO jogában. Ennek kapcsán a felek a WTO más tagjai által is felvetett aggályokra, különösen az EU – Költségkiigazítási módszerek II. (Oroszország) ügyre (DS494) hivatkoztak. Ennek megfelelően a felek úgy ítélték meg, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása nem egyeztethető össze a WTO-szabályokkal.

EU – Költségkiigazítási módszerek II. (Oroszország)

| (83) | A második érvet illetően a felek rámutattak a jelentős torzulásokra vonatkozó bizonyítékok állítólagos hiányára. A felek szerint a kérelmező és a Bizottság által hivatkozott jelentés nem objektív, és elavult. Ezen túlmenően a felek szerint körkörös érvelés valósul meg azzal, hogy a Bizottság a jelentés alapján von le a jelentős torzulásokra vonatkozó következtetést. A felek továbbá rámutattak arra, hogy az ágazatban nem minden vállalat van állami tulajdonban, és még azok is a szabadpiacon működnek, amelyek valamilyen módon a kormány ellenőrzése alatt állnak. E tekintetben a felek a vállalatok állami tulajdonú eszközeiről szóló kínai törvény 6. cikkére hivatkoztak, amely előírja a kormányzat és a vállalkozások szétválasztását. A felek azt is vitatták, hogy Kína csőd- és tulajdonjogi jogszabályai kapcsolódnának a jelenlegi vizsgálathoz, míg az ásványi erőforrásokra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv tekintetében a felek azt állították, hogy az csupán iránymutatás, amely nem bír kötelező erővel. |
| --- | --- |

(83)

A második érvet illetően a felek rámutattak a jelentős torzulásokra vonatkozó bizonyítékok állítólagos hiányára. A felek szerint a kérelmező és a Bizottság által hivatkozott jelentés nem objektív, és elavult. Ezen túlmenően a felek szerint körkörös érvelés valósul meg azzal, hogy a Bizottság a jelentés alapján von le a jelentős torzulásokra vonatkozó következtetést. A felek továbbá rámutattak arra, hogy az ágazatban nem minden vállalat van állami tulajdonban, és még azok is a szabadpiacon működnek, amelyek valamilyen módon a kormány ellenőrzése alatt állnak. E tekintetben a felek a vállalatok állami tulajdonú eszközeiről szóló kínai törvény 6. cikkére hivatkoztak, amely előírja a kormányzat és a vállalkozások szétválasztását. A felek azt is vitatták, hogy Kína csőd- és tulajdonjogi jogszabályai kapcsolódnának a jelenlegi vizsgálathoz, míg az ásványi erőforrásokra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv tekintetében a felek azt állították, hogy az csupán iránymutatás, amely nem bír kötelező erővel.

| (84) | A Bizottság elutasította ezeket az állításokat. Az első érvet illetően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének rendelkezései teljes mértékben összeegyeztethetők az Európai Unió WTO-kötelezettségeivel. Önmagában az, hogy a „jelentős torzulások” fogalma nem szerepel kifejezetten a WTO dömpingellenes megállapodásában, nem korlátozza az Uniót e fogalom alkalmazásában. A jelentős torzulások megléte miatt az exportáló országra jellemző költségek és árak nem megfelelőek a rendes érték kiszámításához. Ilyen körülmények esetére a 2. cikk (6a) bekezdése az előállítási és értékesítési költségeknek torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő számítását irányozza elő, ideértve az exportáló országhoz hasonló fejlettségű, megfelelő reprezentatív országban érvényesülő torzulástól mentes árakat is. Ami a DS 494 ügyet illeti, a Bizottság emlékeztet arra, hogy az EU és Oroszországi Föderáció egyaránt fellebbezett a vizsgálóbizottság megállapításai ellen, amelyek nem véglegesek, és ezért a WTO állandó ítélkezési gyakorlata szerint nem rendelkeznek jogi státusszal a WTO rendszerében, mivel azokat a Vitarendezési Testület a WTO-tagok általi határozattal nem hagyta jóvá. Mindazonáltal e vita ügyében a vizsgálóbizottsági jelentés kifejezetten úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének rendelkezései kívül esnek a jogvita hatályán. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság elutasította ezeket az állításokat. Az első érvet illetően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének rendelkezései teljes mértékben összeegyeztethetők az Európai Unió WTO-kötelezettségeivel. Önmagában az, hogy a „jelentős torzulások” fogalma nem szerepel kifejezetten a WTO dömpingellenes megállapodásában, nem korlátozza az Uniót e fogalom alkalmazásában. A jelentős torzulások megléte miatt az exportáló országra jellemző költségek és árak nem megfelelőek a rendes érték kiszámításához. Ilyen körülmények esetére a 2. cikk (6a) bekezdése az előállítási és értékesítési költségeknek torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő számítását irányozza elő, ideértve az exportáló országhoz hasonló fejlettségű, megfelelő reprezentatív országban érvényesülő torzulástól mentes árakat is. Ami a DS 494 ügyet illeti, a Bizottság emlékeztet arra, hogy az EU és Oroszországi Föderáció egyaránt fellebbezett a vizsgálóbizottság megállapításai ellen, amelyek nem véglegesek, és ezért a WTO állandó ítélkezési gyakorlata szerint nem rendelkeznek jogi státusszal a WTO rendszerében, mivel azokat a Vitarendezési Testület a WTO-tagok általi határozattal nem hagyta jóvá. Mindazonáltal e vita ügyében a vizsgálóbizottsági jelentés kifejezetten úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének rendelkezései kívül esnek a jogvita hatályán.

| (85) | A második érvet illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a jelentés átfogó dokumentum, amely széleskörű objektív bizonyítékokon – többek között a kínai kormány által közzétett jogszabályokon, szabályokon és hivatalos szakpolitikai dokumentumokon, nemzetközi szervezetek által összeállított jelentéseken, szakemberek tudományos tanulmányain és cikkein, továbbá egyéb megbízható független forrásokon – alapul. A jelentés 2017 decembere óta nyilvánosan hozzáférhető, így az érdekelt feleknek bőséges lehetőségük volt arra, hogy megcáfolják vagy kiegészítsék azt, illetve észrevételeket fűzzenek hozzá és az annak alapjául szolgáló bizonyítékokhoz, továbbá sem a kínai kormány, sem más felek nem terjesztettek elő olyan érveket vagy bizonyítékokat, amelyek cáfolták volna a kínai jelentésben szereplő forrásokat. Ezen túlmenően a Bizottság különösen azt állapította meg, hogy a jelentésben szereplő főbb szakpolitikai dokumentumok és bizonyítékok, köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó ötéves tervek és jogszabályok, amelyeket a 14. tervezési ciklus megfelelő dokumentumai váltottak fel, a felülvizsgálati időszak alatt relevánsak voltak. |
| --- | --- |

(85)

A második érvet illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a jelentés átfogó dokumentum, amely széleskörű objektív bizonyítékokon – többek között a kínai kormány által közzétett jogszabályokon, szabályokon és hivatalos szakpolitikai dokumentumokon, nemzetközi szervezetek által összeállított jelentéseken, szakemberek tudományos tanulmányain és cikkein, továbbá egyéb megbízható független forrásokon – alapul. A jelentés 2017 decembere óta nyilvánosan hozzáférhető, így az érdekelt feleknek bőséges lehetőségük volt arra, hogy megcáfolják vagy kiegészítsék azt, illetve észrevételeket fűzzenek hozzá és az annak alapjául szolgáló bizonyítékokhoz, továbbá sem a kínai kormány, sem más felek nem terjesztettek elő olyan érveket vagy bizonyítékokat, amelyek cáfolták volna a kínai jelentésben szereplő forrásokat. Ezen túlmenően a Bizottság különösen azt állapította meg, hogy a jelentésben szereplő főbb szakpolitikai dokumentumok és bizonyítékok, köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó ötéves tervek és jogszabályok, amelyeket a 14. tervezési ciklus megfelelő dokumentumai váltottak fel, a felülvizsgálati időszak alatt relevánsak voltak.

| (86) | A Bizottság nem értett egyet azzal az állítással, hogy a kínai vállalatok – függetlenül attól, hogy állami tulajdonban vannak-e vagy sem – a szabadpiacon működnek. A Bizottság megjegyezte, hogy a kínai rendszer jellemzőire vonatkozóan a (63), (64), valamint a (70)–(81) preambulumbekezdésben foglalt elemzésben tett ténymegállapítások – a kérelmező által benyújtott bizonyítékokkal együtt – azt mutatják, hogy a jelentős torzulások az ország egészében és a gazdaság valamennyi ágazatában fennállnak, függetlenül a szóban forgó vállalatok tulajdoni viszonyaitól. Következésképpen a felek tévesen hivatkoznak a vállalatok állami tulajdonú eszközeiről szóló kínai törvény 6. cikkére (49) érvelésük alátámasztása céljából. Elegendő annyit mondani, hogy a kormány és a vállalkozások szétválasztása helyett a Kínai Népköztársaság alkotmányának 7. cikke (50) kimondja, hogy „az állami tulajdonú gazdaság, nevezetesen az egész nép tulajdonában lévő szocialista gazdaság a nemzetgazdaság vezető ereje. Az állam biztosítja az állami tulajdonú gazdaság konszolidációját és növekedését”, míg a vállalatok állami tulajdonú eszközeiről szóló kínai törvény 7. cikke felhatalmazza az államot, hogy „olyan intézkedéseket hozzon, amelyek előmozdítják az állami tulajdonú tőke központosítását azon fontos iparágakban és kulcsfontosságú területeken, amelyek létfontosságúak a nemzetgazdaság és az állambiztonság szempontjából, optimalizálják az állami tulajdonú gazdaság szerkezetét és szerkezetét, előmozdítják az állami tulajdonú vállalatok reformját és fejlesztését, javítják az állami tulajdonú gazdaság általános minőségét, valamint megerősítik az állami tulajdonú gazdaság irányító erejét és befolyását”. A vállalatok állami tulajdonú eszközeiről szóló kínai törvény 36. cikkével együtt, amely szerint „az állami beruházással működő, beruházást megvalósító vállalkozásnak meg kell felelnie a nemzeti iparpolitikáknak”, ezek és más (51) rendelkezések valójában olyan jogi környezetet teremtenek, amelyben a kormányzat és a vállalkozások különválasztása gyakorlatilag nem lehetséges. A Bizottság számára az sem volt érhető, hogy az általánosan alkalmazandó és ezért a felekre is vonatkozó csőd- és tulajdonjogi jogszabályok hogyan ne kapcsolódhatnának a jelenlegi vizsgálathoz. A Bizottság nem értett egyet azzal sem, hogy az ásványi erőforrásokra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv kötelező erővel nem bíró iránymutatás lenne csupán. Éppen ellenkezőleg: a kínai tervezési eszközök által kitűzött célok kötelező erővel bírnak, és a hatóságok a közigazgatás valamennyi szintjén figyelemmel kísérik a terveknek a kormányzat megfelelő alsóbb szintjén történő végrehajtását, ezáltal a kormány által stratégiainak vagy más szempontból politikailag fontosnak minősített ágazatokhoz irányítják az erőforrásokat ahelyett, hogy azok eloszlását a piaci erők határoznák meg (52). |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság nem értett egyet azzal az állítással, hogy a kínai vállalatok – függetlenül attól, hogy állami tulajdonban vannak-e vagy sem – a szabadpiacon működnek. A Bizottság megjegyezte, hogy a kínai rendszer jellemzőire vonatkozóan a (63), (64), valamint a (70)–(81) preambulumbekezdésben foglalt elemzésben tett ténymegállapítások – a kérelmező által benyújtott bizonyítékokkal együtt – azt mutatják, hogy a jelentős torzulások az ország egészében és a gazdaság valamennyi ágazatában fennállnak, függetlenül a szóban forgó vállalatok tulajdoni viszonyaitól. Következésképpen a felek tévesen hivatkoznak a vállalatok állami tulajdonú eszközeiről szóló kínai törvény 6. cikkére (49) érvelésük alátámasztása céljából. Elegendő annyit mondani, hogy a kormány és a vállalkozások szétválasztása helyett a Kínai Népköztársaság alkotmányának 7. cikke (50) kimondja, hogy „az állami tulajdonú gazdaság, nevezetesen az egész nép tulajdonában lévő szocialista gazdaság a nemzetgazdaság vezető ereje. Az állam biztosítja az állami tulajdonú gazdaság konszolidációját és növekedését”, míg a vállalatok állami tulajdonú eszközeiről szóló kínai törvény 7. cikke felhatalmazza az államot, hogy „olyan intézkedéseket hozzon, amelyek előmozdítják az állami tulajdonú tőke központosítását azon fontos iparágakban és kulcsfontosságú területeken, amelyek létfontosságúak a nemzetgazdaság és az állambiztonság szempontjából, optimalizálják az állami tulajdonú gazdaság szerkezetét és szerkezetét, előmozdítják az állami tulajdonú vállalatok reformját és fejlesztését, javítják az állami tulajdonú gazdaság általános minőségét, valamint megerősítik az állami tulajdonú gazdaság irányító erejét és befolyását”. A vállalatok állami tulajdonú eszközeiről szóló kínai törvény 36. cikkével együtt, amely szerint „az állami beruházással működő, beruházást megvalósító vállalkozásnak meg kell felelnie a nemzeti iparpolitikáknak”, ezek és más (51) rendelkezések valójában olyan jogi környezetet teremtenek, amelyben a kormányzat és a vállalkozások különválasztása gyakorlatilag nem lehetséges. A Bizottság számára az sem volt érhető, hogy az általánosan alkalmazandó és ezért a felekre is vonatkozó csőd- és tulajdonjogi jogszabályok hogyan ne kapcsolódhatnának a jelenlegi vizsgálathoz. A Bizottság nem értett egyet azzal sem, hogy az ásványi erőforrásokra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv kötelező erővel nem bíró iránymutatás lenne csupán. Éppen ellenkezőleg: a kínai tervezési eszközök által kitűzött célok kötelező erővel bírnak, és a hatóságok a közigazgatás valamennyi szintjén figyelemmel kísérik a terveknek a kormányzat megfelelő alsóbb szintjén történő végrehajtását, ezáltal a kormány által stratégiainak vagy más szempontból politikailag fontosnak minősített ágazatokhoz irányítják az erőforrásokat ahelyett, hogy azok eloszlását a piaci erők határoznák meg (52).

49

50

az állami tulajdonú gazdaság, nevezetesen az egész nép tulajdonában lévő szocialista gazdaság a nemzetgazdaság vezető ereje. Az állam biztosítja az állami tulajdonú gazdaság konszolidációját és növekedését

olyan intézkedéseket hozzon, amelyek előmozdítják az állami tulajdonú tőke központosítását azon fontos iparágakban és kulcsfontosságú területeken, amelyek létfontosságúak a nemzetgazdaság és az állambiztonság szempontjából, optimalizálják az állami tulajdonú gazdaság szerkezetét és szerkezetét, előmozdítják az állami tulajdonú vállalatok reformját és fejlesztését, javítják az állami tulajdonú gazdaság általános minőségét, valamint megerősítik az állami tulajdonú gazdaság irányító erejét és befolyását

az állami beruházással működő, beruházást megvalósító vállalkozásnak meg kell felelnie a nemzeti iparpolitikáknak

51

52

| (87) | Összességében a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálat tárgyat kepéző termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – az ott felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. |
| --- | --- |

(87)

Összességében a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálat tárgyat kepéző termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – az ott felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte.

| (88) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Zhejiang Jndia és a CCCMC megismételte korábbi észrevételeit, amelyek szerint az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése ellentétes a WTO dömpingellenes megállapodáséval, a rozsdamentes acél csőszerelvények ágazatában nem állnak fenn jelentős torzulások, a Bizottság Kínáról szóló országjelentése elavult, és a kínai szakpolitikai dokumentumok nem bírnak kötelező erővel a piacra nézve. |
| --- | --- |

(88)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Zhejiang Jndia és a CCCMC megismételte korábbi észrevételeit, amelyek szerint az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése ellentétes a WTO dömpingellenes megállapodáséval, a rozsdamentes acél csőszerelvények ágazatában nem állnak fenn jelentős torzulások, a Bizottság Kínáról szóló országjelentése elavult, és a kínai szakpolitikai dokumentumok nem bírnak kötelező erővel a piacra nézve.

| (89) | A (62) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékok alapján indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. A Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésében foglalt rendelkezés összeegyeztethető az Európai Unió WTO-kötelezettségeivel. A Bizottság álláspontja szerint, ahogyan azt a Fellebbezési Testület a DS473 EU–Biodiesel (Argentína) ügyben tisztázta, az alaprendelet azon rendelkezései, amelyek valamennyi WTO-tag esetében általánosan alkalmazandók, így a 2. cikk (5) bekezdésének második albekezdése, lehetővé teszik, hogy a Bizottság – a szükséges és megalapozott kiigazítások mellett – harmadik ország adatait használja fel. |
| --- | --- |

(89)

A (62) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékok alapján indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. A Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésében foglalt rendelkezés összeegyeztethető az Európai Unió WTO-kötelezettségeivel. A Bizottság álláspontja szerint, ahogyan azt a Fellebbezési Testület a DS473 EU–Biodiesel (Argentína) ügyben tisztázta, az alaprendelet azon rendelkezései, amelyek valamennyi WTO-tag esetében általánosan alkalmazandók, így a 2. cikk (5) bekezdésének második albekezdése, lehetővé teszik, hogy a Bizottság – a szükséges és megalapozott kiigazítások mellett – harmadik ország adatait használja fel.

| (90) | Azt az állítást, hogy az országjelentés elavult lenne, a (85) preambulumbekezdés átfogóan tárgyalja. A Bizottság továbbá rámutatott arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazására vonatkozó megállapításai a rendelkezésre álló bizonyítékok összességén alapulnak, amelyeknek a jelentés csak az egyik eleme. Ennek kapcsán a Bizottság különösen a (70)–(75) preambulumbekezdésre hivatkozik, amely további, a jelenlegi vizsgálat szempontjából releváns bizonyítékokat ismertet. |
| --- | --- |

(90)

Azt az állítást, hogy az országjelentés elavult lenne, a (85) preambulumbekezdés átfogóan tárgyalja. A Bizottság továbbá rámutatott arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazására vonatkozó megállapításai a rendelkezésre álló bizonyítékok összességén alapulnak, amelyeknek a jelentés csak az egyik eleme. Ennek kapcsán a Bizottság különösen a (70)–(75) preambulumbekezdésre hivatkozik, amely további, a jelenlegi vizsgálat szempontjából releváns bizonyítékokat ismertet.

| (91) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását megalapozó jelentős torzulások fennállása nem függ össze azzal, hogy a jelentés tartalmaz-e külön ágazati vagy a felülvizsgálat tárgyát képező termék konkrét piacával kapcsolatos információkat. E tekintetben (amint azt a (63)–(66) és a (77)–(80) preambulumbekezdés is mutatja) a Bizottság e vizsgálat során megállapította, hogy jelentős torzulások állnak fenn a rozsdamentes acél csőszerelvények ágazatában és a kapcsolódó inputágazatokban. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja csak akkor engedi meg a belföldi költségeknek a rendes érték megállapításához való felhasználását, ha e költségekről a vizsgálat során megállapítást nyer, hogy nem torzultak. E tekintetben azonban nem volt egyértelmű bizonyíték arra, hogy az egyes exportáló gyártók termelési tényezői torzulástól mentesek lettek volna. |
| --- | --- |

(91)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását megalapozó jelentős torzulások fennállása nem függ össze azzal, hogy a jelentés tartalmaz-e külön ágazati vagy a felülvizsgálat tárgyát képező termék konkrét piacával kapcsolatos információkat. E tekintetben (amint azt a (63)–(66) és a (77)–(80) preambulumbekezdés is mutatja) a Bizottság e vizsgálat során megállapította, hogy jelentős torzulások állnak fenn a rozsdamentes acél csőszerelvények ágazatában és a kapcsolódó inputágazatokban. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja csak akkor engedi meg a belföldi költségeknek a rendes érték megállapításához való felhasználását, ha e költségekről a vizsgálat során megállapítást nyer, hogy nem torzultak. E tekintetben azonban nem volt egyértelmű bizonyíték arra, hogy az egyes exportáló gyártók termelési tényezői torzulástól mentesek lettek volna.

| (92) | Először is a kínai kormány által közzétett ötéves tervek nem csupán általános útmutatók, hanem jogilag kötelező erejűek. E tekintetben a Bizottság a jelentés 4. fejezetében hivatkozott a tervek részletes elemzésére, és a 4.3.1. szakaszban külön szakaszt szentelt a tervek kötelező jellegének. A tizennegyedik ötéves terv kifejezetten felhívja a hatóságok figyelmét arra, hogy gondosan hajtsák végre a terveket: „Meg fogjuk erősíteni a tervezésirányítási rendszereket, például a katalógusokat és a jegyzékeket, ezek összeállítását és archiválását, valamint az összehangolást és koordinációt, jegyzékeket és katalógusokat dolgozunk ki például a tizennegyedik ötéves nemzeti szintű különleges tervek számára, előmozdítjuk a nemzeti tervezés integrált vezetői információs platformjára támaszkodó tervarchiválást, és egységes irányítás alá vonjuk a különböző terveket. Kialakítjuk és továbbfejlesztjük a tervezés összehangolására és koordinációjára szolgáló mechanizmusokat, a terv jóváhagyásra történő benyújtása előtt azt összehangoljuk a KKP központi bizottsága és az Államtanács által jóváhagyott tervekkel és a tartományi fejlesztési tervekkel, és biztosítjuk, hogy a nemzeti szintű területrendezés, a különleges tervezés, a regionális tervezés és más tervezési szintek összhangban legyenek a tervvel a fő célok, a fejlesztési irányok, az általános kialakítás, a főbb politikák, a nagyprojektek, valamint a kockázatmegelőzés és -ellenőrzés tekintetében”
   (53). Ezenkívül a nyersanyagipar fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terv kimondja, hogy „minden településnek jobban kell igazodnia ehhez a tervhez, és az abban foglalt fő tartalmi elemeket és nagyprojekteket be kell építeniük elsődleges helyi feladataikba”, míg „az acélipar és más kulcsfontosságú ágazatok e terv célkitűzései és feladatai alapján egyedi végrehajtási véleményeket dolgoznak ki” (54). |
| --- | --- |

(92)

Először is a kínai kormány által közzétett ötéves tervek nem csupán általános útmutatók, hanem jogilag kötelező erejűek. E tekintetben a Bizottság a jelentés 4. fejezetében hivatkozott a tervek részletes elemzésére, és a 4.3.1. szakaszban külön szakaszt szentelt a tervek kötelező jellegének. A tizennegyedik ötéves terv kifejezetten felhívja a hatóságok figyelmét arra, hogy gondosan hajtsák végre a terveket: „Meg fogjuk erősíteni a tervezésirányítási rendszereket, például a katalógusokat és a jegyzékeket, ezek összeállítását és archiválását, valamint az összehangolást és koordinációt, jegyzékeket és katalógusokat dolgozunk ki például a tizennegyedik ötéves nemzeti szintű különleges tervek számára, előmozdítjuk a nemzeti tervezés integrált vezetői információs platformjára támaszkodó tervarchiválást, és egységes irányítás alá vonjuk a különböző terveket. Kialakítjuk és továbbfejlesztjük a tervezés összehangolására és koordinációjára szolgáló mechanizmusokat, a terv jóváhagyásra történő benyújtása előtt azt összehangoljuk a KKP központi bizottsága és az Államtanács által jóváhagyott tervekkel és a tartományi fejlesztési tervekkel, és biztosítjuk, hogy a nemzeti szintű területrendezés, a különleges tervezés, a regionális tervezés és más tervezési szintek összhangban legyenek a tervvel a fő célok, a fejlesztési irányok, az általános kialakítás, a főbb politikák, a nagyprojektek, valamint a kockázatmegelőzés és -ellenőrzés tekintetében”
   (53). Ezenkívül a nyersanyagipar fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terv kimondja, hogy „minden településnek jobban kell igazodnia ehhez a tervhez, és az abban foglalt fő tartalmi elemeket és nagyprojekteket be kell építeniük elsődleges helyi feladataikba”, míg „az acélipar és más kulcsfontosságú ágazatok e terv célkitűzései és feladatai alapján egyedi végrehajtási véleményeket dolgoznak ki” (54).

Meg fogjuk erősíteni a tervezésirányítási rendszereket, például a katalógusokat és a jegyzékeket, ezek összeállítását és archiválását, valamint az összehangolást és koordinációt, jegyzékeket és katalógusokat dolgozunk ki például a tizennegyedik ötéves nemzeti szintű különleges tervek számára, előmozdítjuk a nemzeti tervezés integrált vezetői információs platformjára támaszkodó tervarchiválást, és egységes irányítás alá vonjuk a különböző terveket. Kialakítjuk és továbbfejlesztjük a tervezés összehangolására és koordinációjára szolgáló mechanizmusokat, a terv jóváhagyásra történő benyújtása előtt azt összehangoljuk a KKP központi bizottsága és az Államtanács által jóváhagyott tervekkel és a tartományi fejlesztési tervekkel, és biztosítjuk, hogy a nemzeti szintű területrendezés, a különleges tervezés, a regionális tervezés és más tervezési szintek összhangban legyenek a tervvel a fő célok, a fejlesztési irányok, az általános kialakítás, a főbb politikák, a nagyprojektek, valamint a kockázatmegelőzés és -ellenőrzés tekintetében”

53

minden településnek jobban kell igazodnia ehhez a tervhez, és az abban foglalt fő tartalmi elemeket és nagyprojekteket be kell építeniük elsődleges helyi feladataikba

az acélipar és más kulcsfontosságú ágazatok e terv célkitűzései és feladatai alapján egyedi végrehajtási véleményeket dolgoznak ki

54

| (93) | Ezért a (89)–(92) preambulumbekezdésben szereplő bizonyítékok alapján a Bizottság elutasította a (88) preambulumbekezdésben említett állításokat. |
| --- | --- |

(93)

Ezért a (89)–(92) preambulumbekezdésben szereplő bizonyítékok alapján a Bizottság elutasította a (88) preambulumbekezdésben említett állításokat.

3.1.2.2.2.   
  Reprezentatív ország

Reprezentatív ország

| (94) | A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:






  — | a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (55), |
| --- | --- | --- |

(94)

A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:

—

a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (55),

55

| — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (56), |
| --- | --- |

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (56),

56

| — | a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban,

| — | több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

—

több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (95) | Az (54) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Bizottság a forrásokkal kapcsolatos feljegyzést adott ki, amely ismertette a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben a Bizottság Thaiföldet választja ki megfelelő reprezentatív országként abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása. |
| --- | --- |

(95)

Az (54) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Bizottság a forrásokkal kapcsolatos feljegyzést adott ki, amely ismertette a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben a Bizottság Thaiföldet választja ki megfelelő reprezentatív országként abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása.

| (96) | A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság kifejtette, hogy együttműködés hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kénytelen támaszkodni. A reprezentatív ország kiválasztása a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információkon, valamint az alaprendelet 18. cikkének (5) bekezdésével összhangban az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében meghatározott vonatkozó kritériumok alapján megfelelőnek ítélt egyéb információforrásokon alapult, ideértve a GTA-t, a Világbank „Doing Business” című tanulmányát (57), a thaiföldi Energiaügyi Minisztériumot (58), a thaiföldi Tartományi Vízügyi Hatóságot (59) és a thaiföldi Nemzeti Statisztikai Hivatalt (60). |
| --- | --- |

(96)

A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság kifejtette, hogy együttműködés hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kénytelen támaszkodni. A reprezentatív ország kiválasztása a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információkon, valamint az alaprendelet 18. cikkének (5) bekezdésével összhangban az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében meghatározott vonatkozó kritériumok alapján megfelelőnek ítélt egyéb információforrásokon alapult, ideértve a GTA-t, a Világbank „Doing Business” című tanulmányát (57), a thaiföldi Energiaügyi Minisztériumot (58), a thaiföldi Tartományi Vízügyi Hatóságot (59) és a thaiföldi Nemzeti Statisztikai Hivatalt (60).

57

58

59

60

| (97) | Ami a gazdasági fejlettség szintjét illeti, a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a kérelmező négy olyan országot vizsgált meg potenciális reprezentatív országként, amelyek gazdasági fejlettsége hasonló Kínáéhoz. A vizsgált országok Thaiföld, Indonézia, Malajzia és Törökország voltak (61). |
| --- | --- |

(97)

Ami a gazdasági fejlettség szintjét illeti, a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a kérelmező négy olyan országot vizsgált meg potenciális reprezentatív országként, amelyek gazdasági fejlettsége hasonló Kínáéhoz. A vizsgált országok Thaiföld, Indonézia, Malajzia és Törökország voltak (61).

61

| (98) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártását illetően mind a négy országról megállapította, hogy rendelkezik olyan ágazattal, amely évente legalább 500 tonna rozsdamentes acél csőszerelvényt exportál (62). |
| --- | --- |

(98)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártását illetően mind a négy országról megállapította, hogy rendelkezik olyan ágazattal, amely évente legalább 500 tonna rozsdamentes acél csőszerelvényt exportál (62).

62

| (99) | Ami a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állását illeti a reprezentatív országban, felülvizsgálati kérelmében a kérelmező a négy ország közül Thaiföldet jelölte meg a releváns nyilvános adatok – például a hivatalos importstatisztikák, az energiaárak és a nyilvánosan elérhető pénzügyi információkkal rendelkező ismert termelők – rendelkezésre állása alapján. A kérelmező négy olyan vállalatot azonosított, amelyek rozsdamentes acél csőszerelvényeket gyártanak Thaiföldön (63). |
| --- | --- |

(99)

Ami a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állását illeti a reprezentatív országban, felülvizsgálati kérelmében a kérelmező a négy ország közül Thaiföldet jelölte meg a releváns nyilvános adatok – például a hivatalos importstatisztikák, az energiaárak és a nyilvánosan elérhető pénzügyi információkkal rendelkező ismert termelők – rendelkezésre állása alapján. A kérelmező négy olyan vállalatot azonosított, amelyek rozsdamentes acél csőszerelvényeket gyártanak Thaiföldön (63).

63

| (100) | A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben kifejtett módon a vállalatok közül kettő veszteséges volt a felülvizsgálati időszakot megelőző két évben, ezért az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti észszerű nyereség megállapításakor nem lehetett figyelembe venni őket. A kérelemben megjelölt másik két vállalat, a Thai Benkan Co. Ltd. és a Thairungrueng Fitting & Value Co. Ltd. a 2020. évre vonatkozóan könnyen elérhető adatokkal rendelkezett, amelyek 1,2 %-ra becsült nyereséget és 32,6 %-os SGA-költségeket mutattak. |
| --- | --- |

(100)

A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben kifejtett módon a vállalatok közül kettő veszteséges volt a felülvizsgálati időszakot megelőző két évben, ezért az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti észszerű nyereség megállapításakor nem lehetett figyelembe venni őket. A kérelemben megjelölt másik két vállalat, a Thai Benkan Co. Ltd. és a Thairungrueng Fitting & Value Co. Ltd. a 2020. évre vonatkozóan könnyen elérhető adatokkal rendelkezett, amelyek 1,2 %-ra becsült nyereséget és 32,6 %-os SGA-költségeket mutattak.

| (101) | A Zhejiang Jndia és a CCCMC azt állította, hogy Thaiföld nem megfelelő reprezentatív ország, helyette inkább Malajzia lenne megfelelőbb választás. |
| --- | --- |

(101)

A Zhejiang Jndia és a CCCMC azt állította, hogy Thaiföld nem megfelelő reprezentatív ország, helyette inkább Malajzia lenne megfelelőbb választás.

| (102) | Először is a Bizottság megjegyzi, hogy sem a Zhejiang Jndia, sem a CCCMC nem állította, hogy Thaiföld ne lenne megfelelő választás. Mindössze annyit jelentettek ki, hogy Malajzia megfelelőbb választás lenne. Azonban sem a Zhejiang Jndia, sem a CCCMC nem nyújtott be, és nem is javasolt forrásokat vagy nyilvánosan hozzáférhető információkat, amelyek alapján a feljegyzésben említett termelési tényezők tekintetében megállapíthatók lennének Malajzia torzulástól mentes értékei. A Bizottság ezért megalapozatlannak találta az állítást. |
| --- | --- |

(102)

Először is a Bizottság megjegyzi, hogy sem a Zhejiang Jndia, sem a CCCMC nem állította, hogy Thaiföld ne lenne megfelelő választás. Mindössze annyit jelentettek ki, hogy Malajzia megfelelőbb választás lenne. Azonban sem a Zhejiang Jndia, sem a CCCMC nem nyújtott be, és nem is javasolt forrásokat vagy nyilvánosan hozzáférhető információkat, amelyek alapján a feljegyzésben említett termelési tényezők tekintetében megállapíthatók lennének Malajzia torzulástól mentes értékei. A Bizottság ezért megalapozatlannak találta az állítást.

| (103) | Emellett a Global Trade Alert (64) szerint az USA-ban évek óta dömpingellenes vámok vannak érvényben a felülvizsgálat tárgyát képező termék Malajziából érkező behozatalára vonatkozóan. Emellett a Bizottság 2023. március 3-án kiterjesztette a Kínára kivetett maradék dömpingellenes vámot egyes malajziai gyártókra, amelyekről megállapítást nyert, hogy kijátsszák a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára az (EU) 2017/141 végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseket. Nem zárható ki, hogy az említett két tényező – például a malajziai piacon működő vállalatok SGA-költségei és nyeresége, a nagy exportpiacokon, például az USA-ban és/vagy az Unióban tanúsított potenciálisan tisztességtelen kereskedelmi magatartásuk tekintetében – hatással lehet arra, hogy Malajzia megfelelő reprezentatív országnak tekinthető-e, valamint általában véve a felülvizsgálat tárgyát képező termék és adott esetben inputjai malajziai piacának megfelelő működésére. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a felsorolt elemek miatt Malajzia nem vehető figyelembe reprezentatív országként. |
| --- | --- |

(103)

Emellett a Global Trade Alert (64) szerint az USA-ban évek óta dömpingellenes vámok vannak érvényben a felülvizsgálat tárgyát képező termék Malajziából érkező behozatalára vonatkozóan. Emellett a Bizottság 2023. március 3-án kiterjesztette a Kínára kivetett maradék dömpingellenes vámot egyes malajziai gyártókra, amelyekről megállapítást nyert, hogy kijátsszák a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára az (EU) 2017/141 végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseket. Nem zárható ki, hogy az említett két tényező – például a malajziai piacon működő vállalatok SGA-költségei és nyeresége, a nagy exportpiacokon, például az USA-ban és/vagy az Unióban tanúsított potenciálisan tisztességtelen kereskedelmi magatartásuk tekintetében – hatással lehet arra, hogy Malajzia megfelelő reprezentatív országnak tekinthető-e, valamint általában véve a felülvizsgálat tárgyát képező termék és adott esetben inputjai malajziai piacának megfelelő működésére. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a felsorolt elemek miatt Malajzia nem vehető figyelembe reprezentatív országként.

64

| (104) | A Zhejiang Jndia és a CCCMC előadta továbbá, hogy a Bizottság egyáltalán nem közölt információt a Thaiföldön előállított mennyiségekről. |
| --- | --- |

(104)

A Zhejiang Jndia és a CCCMC előadta továbbá, hogy a Bizottság egyáltalán nem közölt információt a Thaiföldön előállított mennyiségekről.

| (105) | A (98) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Bizottság megjegyezte, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem olyan exportstatisztikákat tartalmaz, amelyek szerint Thaiföld (ahogy másik három potenciális reprezentatív ország is) jelentős mennyiségben exportálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket (65). A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy az említett felek nem szolgáltattak bizonyítékot a Thaiföldön ténylegesen előállított mennyiségekről, és még kevésbé közöltek bármilyen összehasonlítást a Malajziában vagy más potenciális reprezentatív országokban előállított mennyiségekkel. Emiatt a Bizottság ezt az állítást megalapozatlannak és lényegtelennek tekintette. |
| --- | --- |

(105)

A (98) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Bizottság megjegyezte, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem olyan exportstatisztikákat tartalmaz, amelyek szerint Thaiföld (ahogy másik három potenciális reprezentatív ország is) jelentős mennyiségben exportálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket (65). A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy az említett felek nem szolgáltattak bizonyítékot a Thaiföldön ténylegesen előállított mennyiségekről, és még kevésbé közöltek bármilyen összehasonlítást a Malajziában vagy más potenciális reprezentatív országokban előállított mennyiségekkel. Emiatt a Bizottság ezt az állítást megalapozatlannak és lényegtelennek tekintette.

65

| (106) | A Zhejiang Jndia és a CCCMC azt is állította, hogy a thaiföldi nyereséghányad túl alacsony ahhoz, hogy észszerűnek lehessen tekinteni. Ezen állítás nyomán előadták, hogy Malajzia jobb választás lenne, és azonosítottak egy olyan gyártót, amely nyilvánosan hozzáférhető, a felülvizsgálati időszakra eső pénzügyi adatokkal rendelkezik. |
| --- | --- |

(106)

A Zhejiang Jndia és a CCCMC azt is állította, hogy a thaiföldi nyereséghányad túl alacsony ahhoz, hogy észszerűnek lehessen tekinteni. Ezen állítás nyomán előadták, hogy Malajzia jobb választás lenne, és azonosítottak egy olyan gyártót, amely nyilvánosan hozzáférhető, a felülvizsgálati időszakra eső pénzügyi adatokkal rendelkezik.

| (107) | A vizsgálat során frissebb adatok váltak elérhetővé a thaiföldi nyereséges vállalatokról. A Bizottság ezért módosította az adatokat. A 2021-re és a jelen vizsgálat felülvizsgálati időszakára vonatkozó aktualizált adatok a két thaiföldi vállalat esetében átlagosan 1,22 %-os nyereséget és 19,64 %-os SGA-költségeket mutattak. |
| --- | --- |

(107)

A vizsgálat során frissebb adatok váltak elérhetővé a thaiföldi nyereséges vállalatokról. A Bizottság ezért módosította az adatokat. A 2021-re és a jelen vizsgálat felülvizsgálati időszakára vonatkozó aktualizált adatok a két thaiföldi vállalat esetében átlagosan 1,22 %-os nyereséget és 19,64 %-os SGA-költségeket mutattak.

| (108) | A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság elismerte, hogy az ilyen csekély nyereség nem tekinthető észszerűnek. A hatályvesztési felülvizsgálat során azonban nincs szükség a dömping pontos szintjének megállapítására, mivel a vizsgálatnak azt kell megállapítania, hogy a dömping folytatódna-e vagy megismétlődne-e, ha az intézkedéseket nem hosszabbítják meg. Ezért ezen az alapon a Bizottság alacsony nyereségszintet is alkalmazhat, ha a dömping már megállapítást nyert. Ez vonatkozik a thaiföldi vállalatok frissebb, felülvizsgált adataira is. A 3.1.2.4. szakaszban látható, hogy a vizsgálat a Thaiföldről származó pénzügyi adatok alapján állapította meg a dömpinget. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. Ezenkívül a malajziai vállalat érdekelt felek által javasolt nyeresége magasabb, mint a thaiföldi vállalatok nyeresége (66). Ezért az állítás elfogadása és a malajziai vállalat adatainak felhasználása csak a rendes érték növekedéséhez és a dömping magasabb szintjéhez vezetne. |
| --- | --- |

(108)

A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság elismerte, hogy az ilyen csekély nyereség nem tekinthető észszerűnek. A hatályvesztési felülvizsgálat során azonban nincs szükség a dömping pontos szintjének megállapítására, mivel a vizsgálatnak azt kell megállapítania, hogy a dömping folytatódna-e vagy megismétlődne-e, ha az intézkedéseket nem hosszabbítják meg. Ezért ezen az alapon a Bizottság alacsony nyereségszintet is alkalmazhat, ha a dömping már megállapítást nyert. Ez vonatkozik a thaiföldi vállalatok frissebb, felülvizsgált adataira is. A 3.1.2.4. szakaszban látható, hogy a vizsgálat a Thaiföldről származó pénzügyi adatok alapján állapította meg a dömpinget. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. Ezenkívül a malajziai vállalat érdekelt felek által javasolt nyeresége magasabb, mint a thaiföldi vállalatok nyeresége (66). Ezért az állítás elfogadása és a malajziai vállalat adatainak felhasználása csak a rendes érték növekedéséhez és a dömping magasabb szintjéhez vezetne.

66

| (109) | A Zhejiang Jndia és a CCCMC azt állította, hogy az egyéb közvetlen költségeknek a kérelemben szereplő, az uniós gazdasági ágazat termelési költségei alapján százalékban kifejezett kiszámítása észszerűtlen, mivel a thaiföldi és az uniós gyártási folyamat eltérő. |
| --- | --- |

(109)

A Zhejiang Jndia és a CCCMC azt állította, hogy az egyéb közvetlen költségeknek a kérelemben szereplő, az uniós gazdasági ágazat termelési költségei alapján százalékban kifejezett kiszámítása észszerűtlen, mivel a thaiföldi és az uniós gyártási folyamat eltérő.

| (110) | A Zhejiang Jndia és a CCCMC nem szolgáltatott bizonyítékot a thaiföldi gyártási folyamatra vonatkozóan, így az állítás megalapozatlan volt. Annál is inkább, mivel Zhejiang Jndia és a CCCMC tagjai együttműködhettek volna a vizsgálatban azáltal, hogy megadják termelési költségeiket és a Kínában felhasznált termelési tényezőket, amelyekre a Bizottság a referenciaértékeket alkalmazhatja. Ehelyett úgy döntöttek, hogy nem működnek együtt annak ellenére, hogy a Zhejiang Jndia olyan exportáló gyártó, amely a felülvizsgálati időszakban jelentős mennyiségű rozsdamentes acél csőszerelvényt exportált az Unióba (67). |
| --- | --- |

(110)

A Zhejiang Jndia és a CCCMC nem szolgáltatott bizonyítékot a thaiföldi gyártási folyamatra vonatkozóan, így az állítás megalapozatlan volt. Annál is inkább, mivel Zhejiang Jndia és a CCCMC tagjai együttműködhettek volna a vizsgálatban azáltal, hogy megadják termelési költségeiket és a Kínában felhasznált termelési tényezőket, amelyekre a Bizottság a referenciaértékeket alkalmazhatja. Ehelyett úgy döntöttek, hogy nem működnek együtt annak ellenére, hogy a Zhejiang Jndia olyan exportáló gyártó, amely a felülvizsgálati időszakban jelentős mennyiségű rozsdamentes acél csőszerelvényt exportált az Unióba (67).

67

| (111) | A Bizottság ezért a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben szolgáltatott információkra támaszkodott. Az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a Kínából exportált érintett termék és az Unióban gyártott hasonló termék ugyanazokkal az alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel rendelkezik. Nincs bizonyíték arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket eltérő eljárással gyártanák az Unióban, Kínában és a megfelelő reprezentatív harmadik országokban. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság ezért a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben szolgáltatott információkra támaszkodott. Az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a Kínából exportált érintett termék és az Unióban gyártott hasonló termék ugyanazokkal az alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel rendelkezik. Nincs bizonyíték arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket eltérő eljárással gyártanák az Unióban, Kínában és a megfelelő reprezentatív harmadik országokban.

| (112) | A Zhejiang Jndia és a CCCMC azt állította, hogy Thaiföld nem megfelelő választás, mivel a varrat nélküli csövek Thaiföldre irányuló behozatalának átlagára nem észszerű. Az érdekelt felek állítása szerint az ár „szokatlan” a különböző szállító országokból Thaiföldre érkező behozatal átlagárai közötti jelentős eltérések miatt. Azzal érveltek, hogy az átlagár észszerűtlenül magas a rozsdamentes acél csőszerelvényt gyártó más országokba vagy blokkokba, például Malajziába, Indiába és az Unióba irányuló behozatal áraihoz képest. Azzal érveltek továbbá, hogy a referenciaár – nemcsak az input, hanem a hasonló késztermék esetében is – magasabb, mint az uniós tagállamok egymás között alkalmazott árai. Az érdekelt felek szerint „a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy a bizonyos országokból származó thaiföldi varrat nélküli csövek importárai miért rendellenesek, és ki kell zárnia vagy ki kell igazítania ezeket a rendkívüli árakat”. |
| --- | --- |

(112)

A Zhejiang Jndia és a CCCMC azt állította, hogy Thaiföld nem megfelelő választás, mivel a varrat nélküli csövek Thaiföldre irányuló behozatalának átlagára nem észszerű. Az érdekelt felek állítása szerint az ár „szokatlan” a különböző szállító országokból Thaiföldre érkező behozatal átlagárai közötti jelentős eltérések miatt. Azzal érveltek, hogy az átlagár észszerűtlenül magas a rozsdamentes acél csőszerelvényt gyártó más országokba vagy blokkokba, például Malajziába, Indiába és az Unióba irányuló behozatal áraihoz képest. Azzal érveltek továbbá, hogy a referenciaár – nemcsak az input, hanem a hasonló késztermék esetében is – magasabb, mint az uniós tagállamok egymás között alkalmazott árai. Az érdekelt felek szerint „a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy a bizonyos országokból származó thaiföldi varrat nélküli csövek importárai miért rendellenesek, és ki kell zárnia vagy ki kell igazítania ezeket a rendkívüli árakat”.

a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy a bizonyos országokból származó thaiföldi varrat nélküli csövek importárai miért rendellenesek, és ki kell zárnia vagy ki kell igazítania ezeket a rendkívüli árakat

| (113) | A Bizottság ezzel nem értett egyet. A (97)–(100) preambulumbekezdésben ismertetett okokból Thaiföld megfelelő reprezentatív ország. Az érdekelt felek nem tudták bizonyítani, hogy a Bizottság által felhasznált adatok nem az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése értelmében vett „megfelelő előállítási költségekre” vonatkoztak. Csupán azzal érveltek – magyarázat nélkül –, hogy az ár más forrásokhoz mérten „rendellenes”, és a Bizottságra hagyták, hogy tárja fel ezen állítólagos rendellenesség okát. Eközben a kínai gyártók egyike sem működött együtt a vizsgálatban, így a (34) preambulumbekezdésben említett módon a termelési tényezőket az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján kellett megállapítani. Tekintettel a szóban forgó input Thaiföldre irányuló behozatalának volumenére és a vizsgálat aktájában rendelkezésre álló információkra, a Bizottságnak nem volt bizonyítéka arra, hogy a felhasznált adatok torzultak, vagy hogy olyan inputokra vonatkoznak, amelyek nem felelnek meg a Kínában érvényes költségeknek. Ezenkívül önmagában az a tény, hogy az árak forrásonként eltérőek, és hogy az átlagár más forrásokhoz képest magas, nem teszi az adott árat észszerűtlenné. A fentiekre tekintettel a Bizottság megalapozatlannak találta és elutasította az állítást. Továbbá, bár a Zhejiang Jndia és a CCCMC nem nyújtott be és nem is javasolt a kiigazítást megalapozó vagy alternatív információt, a Bizottság megjegyezte, hogy még a Thaiföldre irányuló behozatal legalacsonyabb értékének (32,81 CNY/kg, Indonézia) alkalmazása is dömping megállapításához vezetne. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság ezzel nem értett egyet. A (97)–(100) preambulumbekezdésben ismertetett okokból Thaiföld megfelelő reprezentatív ország. Az érdekelt felek nem tudták bizonyítani, hogy a Bizottság által felhasznált adatok nem az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése értelmében vett „megfelelő előállítási költségekre” vonatkoztak. Csupán azzal érveltek – magyarázat nélkül –, hogy az ár más forrásokhoz mérten „rendellenes”, és a Bizottságra hagyták, hogy tárja fel ezen állítólagos rendellenesség okát. Eközben a kínai gyártók egyike sem működött együtt a vizsgálatban, így a (34) preambulumbekezdésben említett módon a termelési tényezőket az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján kellett megállapítani. Tekintettel a szóban forgó input Thaiföldre irányuló behozatalának volumenére és a vizsgálat aktájában rendelkezésre álló információkra, a Bizottságnak nem volt bizonyítéka arra, hogy a felhasznált adatok torzultak, vagy hogy olyan inputokra vonatkoznak, amelyek nem felelnek meg a Kínában érvényes költségeknek. Ezenkívül önmagában az a tény, hogy az árak forrásonként eltérőek, és hogy az átlagár más forrásokhoz képest magas, nem teszi az adott árat észszerűtlenné. A fentiekre tekintettel a Bizottság megalapozatlannak találta és elutasította az állítást. Továbbá, bár a Zhejiang Jndia és a CCCMC nem nyújtott be és nem is javasolt a kiigazítást megalapozó vagy alternatív információt, a Bizottság megjegyezte, hogy még a Thaiföldre irányuló behozatal legalacsonyabb értékének (32,81 CNY/kg, Indonézia) alkalmazása is dömping megállapításához vezetne.

| (114) | A Zhejiang Jndia és a CCCMC továbbá azt állította, hogy a tengeri fuvarozást és biztosítást le kell vonni az importárból. |
| --- | --- |

(114)

A Zhejiang Jndia és a CCCMC továbbá azt állította, hogy a tengeri fuvarozást és biztosítást le kell vonni az importárból.

| (115) | A Bizottság ezzel nem értett egyet. A reprezentatív országokba érkező inputok importára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban a reprezentatív ország belföldi piacán érvényes torzulástól mentes ár helyettesítőjeként szolgál. Ezt az árat a GTA CIF paritáson tartalmazza. Ezért a tengeri fuvarozás és a biztosítás díját – ha vannak – nem helyénvaló levonni, hiszen ellenkező esetben a kapott érték már nem lenne figyelembe vehető a belföldi piacon az inputok árának helyettesítőjeként. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(115)

A Bizottság ezzel nem értett egyet. A reprezentatív országokba érkező inputok importára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban a reprezentatív ország belföldi piacán érvényes torzulástól mentes ár helyettesítőjeként szolgál. Ezt az árat a GTA CIF paritáson tartalmazza. Ezért a tengeri fuvarozás és a biztosítás díját – ha vannak – nem helyénvaló levonni, hiszen ellenkező esetben a kapott érték már nem lenne figyelembe vehető a belföldi piacon az inputok árának helyettesítőjeként. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (116) | A fentiek, valamint a Bizottságnak a megfelelő reprezentatív ország kiválasztásával kapcsolatos mérlegelési jogköre fényében a Bizottság megerősítette, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjában meghatározott kritériumok alapján Thaiföldet választotta megfelelő reprezentatív országként. |
| --- | --- |

(116)

A fentiek, valamint a Bizottságnak a megfelelő reprezentatív ország kiválasztásával kapcsolatos mérlegelési jogköre fényében a Bizottság megerősítette, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjában meghatározott kritériumok alapján Thaiföldet választotta megfelelő reprezentatív országként.

| (117) | Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Thaiföld megfelelő reprezentatív ország, valamint az érdekelt felek észrevételeinek elemzését követően a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség. |
| --- | --- |

(117)

Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Thaiföld megfelelő reprezentatív ország, valamint az érdekelt felek észrevételeinek elemzését követően a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség.

| (118) | A fenti elemzés alapján Thaiföld teljesítette azokat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében előírt feltételeket, amelyekre tekintettel figyelembe vehető megfelelő reprezentatív országként. |
| --- | --- |

(118)

A fenti elemzés alapján Thaiföld teljesítette azokat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében előírt feltételeket, amelyekre tekintettel figyelembe vehető megfelelő reprezentatív országként.

| (119) | A Zhejiang Jndia és a CCCMC az érdekelt felek tájékoztatását követően megismételte észrevételeit, amelyek szerint Malajzia megfelelőbb reprezentatív harmadik ország, mint Thaiföld. A Bizottság a 3.1.2.2.2. szakaszban válaszolt ezekre az állításokra. Thaiföld teljesítette az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében a reprezentatív országra vonatkozóan meghatározott kritériumokat. A (107) preambulumbekezdésben említett módon a Bizottság a két thaiföldi vállalat felülvizsgálati időszakra vonatkozó, nyilvánosan hozzáférhető adatait használta fel. Az érdekelt feleknek a varrat nélküli csövek importárával, valamint a tengeri fuvarozási és biztosítási díjak levonásával kapcsolatos észrevételei tekintetében a Bizottság a (113) és (115) preambulumbekezdésben foglalt következtetésekre hivatkozik. |
| --- | --- |

(119)

A Zhejiang Jndia és a CCCMC az érdekelt felek tájékoztatását követően megismételte észrevételeit, amelyek szerint Malajzia megfelelőbb reprezentatív harmadik ország, mint Thaiföld. A Bizottság a 3.1.2.2.2. szakaszban válaszolt ezekre az állításokra. Thaiföld teljesítette az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében a reprezentatív országra vonatkozóan meghatározott kritériumokat. A (107) preambulumbekezdésben említett módon a Bizottság a két thaiföldi vállalat felülvizsgálati időszakra vonatkozó, nyilvánosan hozzáférhető adatait használta fel. Az érdekelt feleknek a varrat nélküli csövek importárával, valamint a tengeri fuvarozási és biztosítási díjak levonásával kapcsolatos észrevételei tekintetében a Bizottság a (113) és (115) preambulumbekezdésben foglalt következtetésekre hivatkozik.

3.1.2.2.3.   
  Torzulástól mentes költségek és referenciaértékek, valamint az ezek megállapításához felhasznált források

Torzulástól mentes költségek és referenciaértékek, valamint az ezek megállapításához felhasznált források

| (120) | A felülvizsgálati kérelmen alapuló összes információ figyelembevételével, az érdekelt felek észrevételeinek elemzését követően a Bizottság a következő termelési tényezőket azonosította azok forrásával és torzulástól mentes értékével együtt a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

  1. táblázat


  A rozsdamentes acélból készült egyes csőszerelvények termelési tényezői.










  Termelési tényező | Thaiföldön alkalmazott árukód | Torzulástól mentes érték | Mérési egység | Információforrás |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyersanyagok |
| Csőelőgyártmányok rozsdamentes acélból – hegesztett | 7306 11 | 25,13 CNY | kg | GTA |
| Csőelőgyártmányok rozsdamentes acélból – varrat nélküli | 7304 11 | 114,74 CNY | kg | GTA |
| Csőelőgyártmányok rozsdamentes acélból összesen – hegesztett és varrat nélküli | 7306 11
  és
  7304 11 | 68,58 CNY | kg | GTA |
| Minden egyéb nyersanyag – csomagolási költségek, közüzemi szolgáltatások, fogyóeszközök | N/A | | Fix összeg (a közvetlen költségek százalékában) | Felülvizsgálati kérelem |
| Munkaerő |
| Közvetlen munkavégzés | | 18,59 CNY | óra | Nemzeti Statisztikai Hivatal, Thaiföld; Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) |
| Energia és közüzemi szolgáltatások |
| Villamos energia | | 0,88 CNY | kWh | A Világbank „Doing Business” című tanulmánya |
| Gáz | | 2,35 CNY | m3 | Energia, Politika és Tervezés – Energiaügyi Minisztérium |
| Víz | | 5,80 CNY | m3 | Thaiföldi Tartományi Vízügyi Hatóság |
| Melléktermék/hulladék |
| Törmelék | 7204 21 | 8,80 CNY | kg | GTA |

(120)

A felülvizsgálati kérelmen alapuló összes információ figyelembevételével, az érdekelt felek észrevételeinek elemzését követően a Bizottság a következő termelési tényezőket azonosította azok forrásával és torzulástól mentes értékével együtt a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

1. táblázat

1. táblázat

A rozsdamentes acélból készült egyes csőszerelvények termelési tényezői.

A rozsdamentes acélból készült egyes csőszerelvények termelési tényezői.

Termelési tényező

Thaiföldön alkalmazott árukód

Torzulástól mentes érték

Mérési egység

Információforrás

Nyersanyagok

Nyersanyagok

Csőelőgyártmányok rozsdamentes acélból – hegesztett

7306 11

25,13 CNY

kg

GTA

Csőelőgyártmányok rozsdamentes acélból – varrat nélküli

7304 11

114,74 CNY

kg

GTA

Csőelőgyártmányok rozsdamentes acélból összesen – hegesztett és varrat nélküli

7306 11

és

7304 11

68,58 CNY

kg

GTA

Minden egyéb nyersanyag – csomagolási költségek, közüzemi szolgáltatások, fogyóeszközök

N/A

Fix összeg (a közvetlen költségek százalékában)

Felülvizsgálati kérelem

Munkaerő

Munkaerő

Közvetlen munkavégzés

18,59 CNY

óra

Nemzeti Statisztikai Hivatal, Thaiföld; Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO)

Energia és közüzemi szolgáltatások

Energia és közüzemi szolgáltatások

Villamos energia

0,88 CNY

kWh

A Világbank „Doing Business” című tanulmánya

Gáz

2,35 CNY

m3

3

Energia, Politika és Tervezés – Energiaügyi Minisztérium

Víz

5,80 CNY

m3

3

Thaiföldi Tartományi Vízügyi Hatóság

Melléktermék/hulladék

Melléktermék/hulladék

Törmelék

7204 21

8,80 CNY

kg

GTA

3.1.2.2.3.1.   Nyersanyagok

| (121) | A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal és a fuvarozási költségekkel. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (68) 1. mellékletében felsorolt országokon kívüli összes harmadik országból származó behozatal egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. |
| --- | --- |

(121)

A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal és a fuvarozási költségekkel. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (68) 1. mellékletében felsorolt országokon kívüli összes harmadik országból származó behozatal egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta.

68

| (122) | A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a 3.1.2.2. szakaszban jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Kínából és a WTO-tagsággal nem rendelkező országokból a reprezentatív országba érkező behozatal kizárását követően az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene továbbra is reprezentatív maradt. |
| --- | --- |

(122)

A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a 3.1.2.2. szakaszban jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Kínából és a WTO-tagsággal nem rendelkező országokból a reprezentatív országba érkező behozatal kizárását követően az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene továbbra is reprezentatív maradt.

| (123) | A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben kifejtett módon a Bizottság kizárta a 7306 11 HR-alszám (hegesztett csövek) alá tartozó, 2021 első felében Japánból Thaiföldre irányuló behozatalt érintő statisztikai anomáliát. Érdekelt harmadik felektől e tekintetben nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(123)

A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben kifejtett módon a Bizottság kizárta a 7306 11 HR-alszám (hegesztett csövek) alá tartozó, 2021 első felében Japánból Thaiföldre irányuló behozatalt érintő statisztikai anomáliát. Érdekelt harmadik felektől e tekintetben nem érkezett észrevétel.

| (124) | A gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának meghatározásához a Bizottság a reprezentatív ország importvámját vette tekintetbe a megfelelő szinteken, a behozatali volumen származási országától függően. Ehhez a Bizottság hozzáadta a thaiföldi belföldi szállítási költségeket a Világbank „Doing Business” című tanulmánya alapján (69). |
| --- | --- |

(124)

A gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának meghatározásához a Bizottság a reprezentatív ország importvámját vette tekintetbe a megfelelő szinteken, a behozatali volumen származási országától függően. Ehhez a Bizottság hozzáadta a thaiföldi belföldi szállítási költségeket a Világbank „Doing Business” című tanulmánya alapján (69).

69

| (125) | A Bizottság az előállítási költségen belül elhanyagolható súllyal rendelkező tételeket – például az egyéb nyersanyagokat, a csomagolási költségeket, a közüzemi szolgáltatásokat és a fogyóeszközöket – csoportosította, és a közvetlen költségek százalékában fejezte ki. |
| --- | --- |

(125)

A Bizottság az előállítási költségen belül elhanyagolható súllyal rendelkező tételeket – például az egyéb nyersanyagokat, a csomagolási költségeket, a közüzemi szolgáltatásokat és a fogyóeszközöket – csoportosította, és a közvetlen költségek százalékában fejezte ki.

3.1.2.2.3.2.   Melléktermékek

| (126) | A felülvizsgálati kérelemben szereplő információk szerint a rozsdamentes acél csőszerelvények előállítása során csak egyetlen melléktermék, törmelék keletkezik. A torzulástól mentes ár megállapításához a Bizottság a nyersanyagoknál alkalmazott módszer szerint a behozatali vámokat és a belső szállítási költségeket is hozzáadta a Thaiföldre irányuló behozatal átlagárához. |
| --- | --- |

(126)

A felülvizsgálati kérelemben szereplő információk szerint a rozsdamentes acél csőszerelvények előállítása során csak egyetlen melléktermék, törmelék keletkezik. A torzulástól mentes ár megállapításához a Bizottság a nyersanyagoknál alkalmazott módszer szerint a behozatali vámokat és a belső szállítási költségeket is hozzáadta a Thaiföldre irányuló behozatal átlagárához.

3.1.2.2.3.3.   Munkaerő

| (127) | A munkaerő értékének kiszámításához a Bizottság a rendelkezésre álló, a thaiföldi Nemzeti Statisztikai Hivataltól és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettől (ILO) származó adatokat használta fel. A Nemzeti Statisztikai Hivatal negyedéves információkat tesz közzé thaiföldi gazdasági ágazat, régió és terület szerinti bontásban. A Bizottság az ILO 2020. évi legfrissebb rendelkezésre álló statisztikáit (70) is felhasználta a Thaiföldön ledolgozott átlagos heti és havi munkaidő kiszámításához. |
| --- | --- |

(127)

A munkaerő értékének kiszámításához a Bizottság a rendelkezésre álló, a thaiföldi Nemzeti Statisztikai Hivataltól és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettől (ILO) származó adatokat használta fel. A Nemzeti Statisztikai Hivatal negyedéves információkat tesz közzé thaiföldi gazdasági ágazat, régió és terület szerinti bontásban. A Bizottság az ILO 2020. évi legfrissebb rendelkezésre álló statisztikáit (70) is felhasználta a Thaiföldön ledolgozott átlagos heti és havi munkaidő kiszámításához.

70

3.1.2.2.3.4.   Energia és közüzemi szolgáltatások

| (128) | A Bizottság a legfrissebb rendelkezésre álló adatként a Világbank 2020. évi „Doing Business” című tanulmányában közzétett, a megfelelő fogyasztási sávra kWh-ban kifejezett ipari villamosenergia-árakra vonatkozó adatokat használta fel (71). |
| --- | --- |

(128)

A Bizottság a legfrissebb rendelkezésre álló adatként a Világbank 2020. évi „Doing Business” című tanulmányában közzétett, a megfelelő fogyasztási sávra kWh-ban kifejezett ipari villamosenergia-árakra vonatkozó adatokat használta fel (71).

71

| (129) | A thaiföldi vállalatok (ipari felhasználók) számára megállapított földgázárat az Energiaügyi Minisztérium Energiaügyi, Politikai és Tervezési Osztálya teszi közzé (72). A Bizottság a 2021-re vonatkozóan rendelkezésre álló, a felülvizsgálati időszakra eső adatokat használta fel. |
| --- | --- |

(129)

A thaiföldi vállalatok (ipari felhasználók) számára megállapított földgázárat az Energiaügyi Minisztérium Energiaügyi, Politikai és Tervezési Osztálya teszi közzé (72). A Bizottság a 2021-re vonatkozóan rendelkezésre álló, a felülvizsgálati időszakra eső adatokat használta fel.

72

| (130) | Az ipari felhasználásra szánt víz thaiföldi árát a Tartományi Vízügyi Hatóság állapította meg (73). A vállalkozások esetében a fizetendő vízdíjat a havi fogyasztástól függően sorolják a megfelelő sávba. A vízfogyasztási költségek kiszámításához a Bizottság a sáv átlagértékét vette alapul. |
| --- | --- |

(130)

Az ipari felhasználásra szánt víz thaiföldi árát a Tartományi Vízügyi Hatóság állapította meg (73). A vállalkozások esetében a fizetendő vízdíjat a havi fogyasztástól függően sorolják a megfelelő sávba. A vízfogyasztási költségek kiszámításához a Bizottság a sáv átlagértékét vette alapul.

73

3.1.2.2.3.5.   Egyéb közvetlen költségek

| (131) | Az egyéb közvetlen költségek az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben megadott információkon alapultak (lásd az (57) és (109)–(111) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(131)

Az egyéb közvetlen költségek az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben megadott információkon alapultak (lásd az (57) és (109)–(111) preambulumbekezdést).

3.1.2.2.4.   
  Gyártási általános költségek, SGA-költségek, nyereség és értékcsökkenés

Gyártási általános költségek, SGA-költségek, nyereség és értékcsökkenés

| (132) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. |
| --- | --- |

(132)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák.

| (133) | A gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének megállapítása érdekében, továbbá mivel a gyártók/exportáló gyártók nem működtek együtt, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. Ennek megfelelően a Bizottság a kérelmező által a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szolgáltatott adatok alapján állapította meg a gyártási általános költségeknek a teljes gyártási és munkaerőköltséghez viszonyított arányát. |
| --- | --- |

(133)

A gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének megállapítása érdekében, továbbá mivel a gyártók/exportáló gyártók nem működtek együtt, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. Ennek megfelelően a Bizottság a kérelmező által a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szolgáltatott adatok alapján állapította meg a gyártási általános költségeknek a teljes gyártási és munkaerőköltséghez viszonyított arányát.

| (134) | Az SGA-költségek és a nyereség esetében a Bizottság két thaiföldi gyártó felülvizsgálati időszakra vonatkozó pénzügyi adatait használta fel a (107) preambulumbekezdésben megállapított módon. |
| --- | --- |

(134)

Az SGA-költségek és a nyereség esetében a Bizottság két thaiföldi gyártó felülvizsgálati időszakra vonatkozó pénzügyi adatait használta fel a (107) preambulumbekezdésben megállapított módon.

3.1.2.2.5.   
  A rendes érték számítása

A rendes érték számítása

| (135) | A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(135)

A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket.

| (136) | A rozsdamentes acél csőszerelvények hegesztett vagy varrat nélküli csövekből készülhetnek. A Bizottság a varrat nélküli csőszerelvényekre vonatkozó rendes értéket a varrat nélküli csövek referenciaértékének felhasználásával, a hegesztett csőszerelvényekre vonatkozó rendes értéket pedig a hegesztett csövek referenciaértékének felhasználásával állapította meg. A Bizottság továbbá az összes csőszerelvényre vonatkozóan rendes értéket állapított meg a hegesztett és varrat nélküli csövek Thaiföldre érkező behozatalának súlyozott átlagos importára alapján. A következő preambulumbekezdésekben ismertetett módszertan mindhárom esetben azonos, az egyetlen különbség a fő termelési tényező torzulástól mentes értéke. |
| --- | --- |

(136)

A rozsdamentes acél csőszerelvények hegesztett vagy varrat nélküli csövekből készülhetnek. A Bizottság a varrat nélküli csőszerelvényekre vonatkozó rendes értéket a varrat nélküli csövek referenciaértékének felhasználásával, a hegesztett csőszerelvényekre vonatkozó rendes értéket pedig a hegesztett csövek referenciaértékének felhasználásával állapította meg. A Bizottság továbbá az összes csőszerelvényre vonatkozóan rendes értéket állapított meg a hegesztett és varrat nélküli csövek Thaiföldre érkező behozatalának súlyozott átlagos importára alapján. A következő preambulumbekezdésekben ismertetett módszertan mindhárom esetben azonos, az egyetlen különbség a fő termelési tényező torzulástól mentes értéke.

| (137) | A Bizottság elsőként a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra hagyatkozott, amelyeket a rozsdamentes acél csőszerelvények előállításához felhasznált egyes tényezőkre vonatkozóan a kérelmező nyújtott be a felülvizsgálati kérelemben. |
| --- | --- |

(137)

A Bizottság elsőként a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra hagyatkozott, amelyeket a rozsdamentes acél csőszerelvények előállításához felhasznált egyes tényezőkre vonatkozóan a kérelmező nyújtott be a felülvizsgálati kérelemben.

| (138) | Az előállítási költség elhanyagolható súlyú tételeit, például az egyéb nyersanyagokat, csomagolási költségeket, közüzemi szolgáltatásokat és fogyóeszközöket a Bizottság csoportosította, és a felülvizsgálati kérelemben megadott információk alapján a közvetlen költségek százalékában fejezte ki. A Bizottság ezt a százalékos arányt alkalmazta a (137) preambulumbekezdésben megállapított, torzulástól mentes gyártási költségekre. |
| --- | --- |

(138)

Az előállítási költség elhanyagolható súlyú tételeit, például az egyéb nyersanyagokat, csomagolási költségeket, közüzemi szolgáltatásokat és fogyóeszközöket a Bizottság csoportosította, és a felülvizsgálati kérelemben megadott információk alapján a közvetlen költségek százalékában fejezte ki. A Bizottság ezt a százalékos arányt alkalmazta a (137) preambulumbekezdésben megállapított, torzulástól mentes gyártási költségekre.

| (139) | Az egyéb közvetlen költségeket ugyanezen az alapon állapította meg. A Bizottság a teljes közvetlen költségnek a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben benyújtott információkon alapuló százalékos arányát alkalmazta a torzulástól mentes közvetlen költségekre. |
| --- | --- |

(139)

Az egyéb közvetlen költségeket ugyanezen az alapon állapította meg. A Bizottság a teljes közvetlen költségnek a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben benyújtott információkon alapuló százalékos arányát alkalmazta a torzulástól mentes közvetlen költségekre.

| (140) | A Bizottság ezután a torzulástól mentes gyártási költségeket megnövelte:






  — | a gyártási általános költségekkel, amelyek a kérelemben megadott információk szerint a közvetlen előállítási költségek összesen 29,1 %-át tették ki (lásd a (133) preambulumbekezdést); |
| --- | --- | --- |

(140)

A Bizottság ezután a torzulástól mentes gyártási költségeket megnövelte:

—

a gyártási általános költségekkel, amelyek a kérelemben megadott információk szerint a közvetlen előállítási költségek összesen 29,1 %-át tették ki (lásd a (133) preambulumbekezdést);

| — | az SGA-költségekkel és a nyereséggel, amelyek aránya 19,64 %, illetve 1,22 % volt (lásd a (107) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

—

az SGA-költségekkel és a nyereséggel, amelyek aránya 19,64 %, illetve 1,22 % volt (lásd a (107) preambulumbekezdést).

| (141) | A Bizottság a (137)–(140) preambulumbekezdésben ismertetett módon kiszámított rendes értékből levonta a melléktermék torzulástól mentes értékét. |
| --- | --- |

(141)

A Bizottság a (137)–(140) preambulumbekezdésben ismertetett módon kiszámított rendes értékből levonta a melléktermék torzulástól mentes értékét.

| (142) | A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket.

3.1.2.3.   Exportár

Exportár

| (143) | A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság a rozsdamentes acél csőszerelvények behozatalára vonatkozó exportárat az Eurostat CIF-adatai alapján határozta meg, amelyeket a tengeri fuvarozási, a biztosítási és a belföldi szállítási költségek levonásával gyártelepi szintre igazított. A Kínából történő szállítás esetében a tengeri szállítási és biztosítási költségek átlagos költsége a felülvizsgálati kérelmen alapult (74). A kínai belföldi szállítás költségeinél a Bizottság „Doing Business” Kínára vonatkozó országjelentését vette alapul (75). |
| --- | --- |

(143)

A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság a rozsdamentes acél csőszerelvények behozatalára vonatkozó exportárat az Eurostat CIF-adatai alapján határozta meg, amelyeket a tengeri fuvarozási, a biztosítási és a belföldi szállítási költségek levonásával gyártelepi szintre igazított. A Kínából történő szállítás esetében a tengeri szállítási és biztosítási költségek átlagos költsége a felülvizsgálati kérelmen alapult (74). A kínai belföldi szállítás költségeinél a Bizottság „Doing Business” Kínára vonatkozó országjelentését vette alapul (75).

74

75

| (144) | Az együttműködés hiánya miatt a Bizottságnak nincs információja a termékösszetételről, az Eurostat adatai pedig a rozsdamentes acél csőszerelvényeket típus szerinti megkülönböztetés nélkül, összesítve tartalmazzák. A Bizottság ezért a varrat nélküli és hegesztett csőszerelvényekre vonatkozóan a kérelemben megadott exportárakat is felhasználta, amelyeket az Eurostat CIF-árával megegyező alapon gyártelepi szintre igazított. |
| --- | --- |

(144)

Az együttműködés hiánya miatt a Bizottságnak nincs információja a termékösszetételről, az Eurostat adatai pedig a rozsdamentes acél csőszerelvényeket típus szerinti megkülönböztetés nélkül, összesítve tartalmazzák. A Bizottság ezért a varrat nélküli és hegesztett csőszerelvényekre vonatkozóan a kérelemben megadott exportárakat is felhasználta, amelyeket az Eurostat CIF-árával megegyező alapon gyártelepi szintre igazított.

3.1.2.4.   Összehasonlítás és dömpingkülönbözetek

Összehasonlítás és dömpingkülönbözetek

| (145) | A Bizottság összehasonlította az Eurostat fent megállapított, gyártelepi alapon számított átlagos exportárát az összes csőszerelvény rendes értékével. Ez alapján a dömpingkülönbözet súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve meghaladta a 100 %-ot. |
| --- | --- |

(145)

A Bizottság összehasonlította az Eurostat fent megállapított, gyártelepi alapon számított átlagos exportárát az összes csőszerelvény rendes értékével. Ez alapján a dömpingkülönbözet súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve meghaladta a 100 %-ot.

| (146) | A Bizottság a felülvizsgálati kérelem alapján és a gyártelepi szintre igazított varrat nélküli és hegesztett csőszerelvények exportárait is összehasonlította a varrat nélküli és a hegesztett csőszerelvények rendes értékeivel. Ez alapján a dömpingkülönbözet a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a hegesztett csőszerelvények esetében 63,3 %, a varrat nélküli csőszerelvények esetében 100 %. A számítás konzervatív, mivel a Bizottság a kérelemben megadott legmagasabb exportárakat vette figyelembe. |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság a felülvizsgálati kérelem alapján és a gyártelepi szintre igazított varrat nélküli és hegesztett csőszerelvények exportárait is összehasonlította a varrat nélküli és a hegesztett csőszerelvények rendes értékeivel. Ez alapján a dömpingkülönbözet a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a hegesztett csőszerelvények esetében 63,3 %, a varrat nélküli csőszerelvények esetében 100 %. A számítás konzervatív, mivel a Bizottság a kérelemben megadott legmagasabb exportárakat vette figyelembe.

| (147) | Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszak alatt folytatódott. |
| --- | --- |

(147)

Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszak alatt folytatódott.

3.1.3.   A dömping folytatódásának valószínűsége

A dömping folytatódásának valószínűsége

| (148) | A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömping megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. Ennek keretében a Bizottság elemezte továbbá a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzerejét. |
| --- | --- |

(148)

A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömping megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. Ennek keretében a Bizottság elemezte továbbá a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzerejét.

3.1.3.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (149) | Együttműködés hiányában a Bizottság a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szolgáltatott információk alapján állapította meg (76), ahol a termelést évi 119 000 tonnára, a termelési kapacitást pedig legalább évi 170 000 tonnára becsülték. A Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás ennek alapján 51 000 tonnára becsülhető. Ez a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós felhasználás közel négyszerese. |
| --- | --- |

(149)

Együttműködés hiányában a Bizottság a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szolgáltatott információk alapján állapította meg (76), ahol a termelést évi 119 000 tonnára, a termelési kapacitást pedig legalább évi 170 000 tonnára becsülték. A Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás ennek alapján 51 000 tonnára becsülhető. Ez a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós felhasználás közel négyszerese.

76

| (150) | A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelyet felhasználhatnak arra, hogy rozsdamentes acél csőszerelvényeket gyártsanak az Unióba történő exportra, ami az intézkedések hatályvesztése esetén igen valószínűvé teszi a dömpingáron történő kivitel növekedését. |
| --- | --- |

(150)

A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelyet felhasználhatnak arra, hogy rozsdamentes acél csőszerelvényeket gyártsanak az Unióba történő exportra, ami az intézkedések hatályvesztése esetén igen valószínűvé teszi a dömpingáron történő kivitel növekedését.

3.1.3.2.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (151) | Az uniós piac vonzerejének meghatározása céljából a Bizottság először összehasonlította az Unióba irányuló kínai export árait a harmadik országok piacain alkalmazott exportárakkal. |
| --- | --- |

(151)

Az uniós piac vonzerejének meghatározása céljából a Bizottság először összehasonlította az Unióba irányuló kínai export árait a harmadik országok piacain alkalmazott exportárakkal.

| (152) | Együttműködés hiányában a Bizottság a 7307 23 HR-alszám (rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények) kínai exportjára vonatkozó, FOB-szintű GTA-statisztikákat (77) használta fel ahhoz, hogy összehasonlítsa az Unióba irányuló kínai export árait a harmadik piacok áraival, valamint az uniós gyártók uniós piacon érvényes átlagos értékesítési áraival. Az Unióba irányuló kínai export átlagára a felülvizsgálati időszakban 12 %-kal volt magasabb az egyéb harmadik országok piacain alkalmazott árakhoz képest. A Kínából az Unióba teljesített szállítások átlagos tengeri fuvarozási és biztosítási költségeinek az uniós határparitáson számított CIF-árhoz való kiigazítás céljából a felülvizsgálati kérelem alapján történő hozzáadásával (78) a felülvizsgálati időszakban az egyéb harmadik országbeli piacokra irányuló kínai export átlagos ára 15,9 %-kal alacsonyabbra adódott az uniós gyártók által az uniós piacon alkalmazott átlagos értékesítési árakhoz képest. Ezért vámok hiányában a kínai exportőrök más harmadik országbeli piacok árainál magasabb, de még mindig az uniós gazdasági ágazat árai alatti árakon exportálhattak volna az Unióba, ami az intézkedések hatályvesztése esetén igen valószínűvé teszi a dömpingelt áron történő kivitel növekedését. |
| --- | --- |

(152)

Együttműködés hiányában a Bizottság a 7307 23 HR-alszám (rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények) kínai exportjára vonatkozó, FOB-szintű GTA-statisztikákat (77) használta fel ahhoz, hogy összehasonlítsa az Unióba irányuló kínai export árait a harmadik piacok áraival, valamint az uniós gyártók uniós piacon érvényes átlagos értékesítési áraival. Az Unióba irányuló kínai export átlagára a felülvizsgálati időszakban 12 %-kal volt magasabb az egyéb harmadik országok piacain alkalmazott árakhoz képest. A Kínából az Unióba teljesített szállítások átlagos tengeri fuvarozási és biztosítási költségeinek az uniós határparitáson számított CIF-árhoz való kiigazítás céljából a felülvizsgálati kérelem alapján történő hozzáadásával (78) a felülvizsgálati időszakban az egyéb harmadik országbeli piacokra irányuló kínai export átlagos ára 15,9 %-kal alacsonyabbra adódott az uniós gyártók által az uniós piacon alkalmazott átlagos értékesítési árakhoz képest. Ezért vámok hiányában a kínai exportőrök más harmadik országbeli piacok árainál magasabb, de még mindig az uniós gazdasági ágazat árai alatti árakon exportálhattak volna az Unióba, ami az intézkedések hatályvesztése esetén igen valószínűvé teszi a dömpingelt áron történő kivitel növekedését.

77

78

| (153) | Az uniós piac a mérete miatt is vonzó, a teljes felhasználás ugyanis eléri a 12 819 tonnát. |
| --- | --- |

(153)

Az uniós piac a mérete miatt is vonzó, a teljes felhasználás ugyanis eléri a 12 819 tonnát.

| (154) | A hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére a Kínából érkező behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban még mindig 5,6 %-os volt (lásd a (48) preambulumbekezdést), ami szintén arra utal, hogy az uniós piac vonzó a kínai exportáló gyártók számára. Ezenkívül a (6) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Bizottság megállapította, hogy az intézkedéseket Malajziában végzett összeszerelési műveletek révén kijátsszák. Az intézkedések kijátszásának gyakorlatai azt mutatják, hogy a kínai exportáló gyártók érdekeltek abban, hogy korlátozások nélkül hozzáférjenek az uniós piachoz, ami arra enged következtetni, hogy uniós piac vonzó a kínai export számára. |
| --- | --- |

(154)

A hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére a Kínából érkező behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban még mindig 5,6 %-os volt (lásd a (48) preambulumbekezdést), ami szintén arra utal, hogy az uniós piac vonzó a kínai exportáló gyártók számára. Ezenkívül a (6) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Bizottság megállapította, hogy az intézkedéseket Malajziában végzett összeszerelési műveletek révén kijátsszák. Az intézkedések kijátszásának gyakorlatai azt mutatják, hogy a kínai exportáló gyártók érdekeltek abban, hogy korlátozások nélkül hozzáférjenek az uniós piachoz, ami arra enged következtetni, hogy uniós piac vonzó a kínai export számára.

3.1.3.3.   A dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatos következtetés

A dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatos következtetés

| (155) | Figyelembe véve a dömping felülvizsgálati időszak alatti, a (147) preambulumbekezdésben megállapított folytatódásával kapcsolatos ténymegállapításait, valamint a kivitelnek az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető alakulását (amelyet a (149)–(154) preambulumbekezdés ismertet), a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömping folytatódását eredményezné. |
| --- | --- |

(155)

Figyelembe véve a dömping felülvizsgálati időszak alatti, a (147) preambulumbekezdésben megállapított folytatódásával kapcsolatos ténymegállapításait, valamint a kivitelnek az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető alakulását (amelyet a (149)–(154) preambulumbekezdés ismertet), a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömping folytatódását eredményezné.

3.2.   Tajvan

Tajvan

3.2.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (156) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék Tajvanról érkező behozatala a felülvizsgálati időszak alatt folytatódott, noha csekélyebb mértékben, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatt (tehát 2014. október 1. és 2015. szeptember 30. között). A Comext (Eurostat) statisztikái szerint a rozsdamentes acél csőszerelvények Tajvanról érkező behozatalának volumene a felülvizsgálati időszakban 203 tonna, míg az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában 1 102 tonna volt. A rozsdamentes acél csőszerelvények Tajvanról érkező behozatala a felülvizsgálati időszakban 1,6 %-os, míg az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában 7,8 %-os részesedést képviselt az uniós piacon. |
| --- | --- |

(156)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék Tajvanról érkező behozatala a felülvizsgálati időszak alatt folytatódott, noha csekélyebb mértékben, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatt (tehát 2014. október 1. és 2015. szeptember 30. között). A Comext (Eurostat) statisztikái szerint a rozsdamentes acél csőszerelvények Tajvanról érkező behozatalának volumene a felülvizsgálati időszakban 203 tonna, míg az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában 1 102 tonna volt. A rozsdamentes acél csőszerelvények Tajvanról érkező behozatala a felülvizsgálati időszakban 1,6 %-os, míg az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában 7,8 %-os részesedést képviselt az uniós piacon.

| (157) | A felülvizsgálatban csak egy tajvani vállalat (a Ta Chen (79)) működött együtt, amely teljes körű választ adott a dömpingellenes kérdőívre. A Ta Chen értékesítése a felülvizsgálati időszakban a rozsdamentes acél csőszerelvények Unióba irányuló tajvani behozatalának 91 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(157)

A felülvizsgálatban csak egy tajvani vállalat (a Ta Chen (79)) működött együtt, amely teljes körű választ adott a dömpingellenes kérdőívre. A Ta Chen értékesítése a felülvizsgálati időszakban a rozsdamentes acél csőszerelvények Unióba irányuló tajvani behozatalának 91 %-át tette ki.

79

3.2.2.   A dömping folytatódása a felülvizsgálati időszak alatt

A dömping folytatódása a felülvizsgálati időszak alatt

3.2.2.1.   Rendes érték

Rendes érték

| (158) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítésének hiánya miatt a Ta Chenre vonatkozó rendes értéket a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban úgy számította ki, hogy a vonatkozó terméktípusok előállítási költségeit megnövelte a felmerült SGA-költségekkel és egy észszerű nyereséggel. |
| --- | --- |

(158)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítésének hiánya miatt a Ta Chenre vonatkozó rendes értéket a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban úgy számította ki, hogy a vonatkozó terméktípusok előállítási költségeit megnövelte a felmerült SGA-költségekkel és egy észszerű nyereséggel.

| (159) | Az SGA-költségek és a nyereség összegét az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének b) pontjával összhangban az azonos általános termékkategória vállalaton belüli belföldi értékesítései alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(159)

Az SGA-költségek és a nyereség összegét az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének b) pontjával összhangban az azonos általános termékkategória vállalaton belüli belföldi értékesítései alapján határozta meg.

| (160) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Ta Chen azt állította, hogy az SGA-költségeknek és a nyereségnek a rendes érték kiszámításához használt százalékos arányai, tehát azok, amelyek a vállalat azonos általános termékkategóriában végzett belföldi értékesítésén alapulnak, nem reprezentatívak. A vállalat azzal érvelt, hogy ezek az értékesítések a volumen tekintetében nem reprezentatívak, a felülvizsgálat tárgyát képező terméktől jelentősen eltérő termékekre vonatkoznak, emellett a hulladékértékesítést is magukban foglalják. A vállalat azt állította, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező, harmadik országokba exportált termék SGA-költségeit és nyereségét figyelembe kell venni a rendes érték kiszámításához. |
| --- | --- |

(160)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Ta Chen azt állította, hogy az SGA-költségeknek és a nyereségnek a rendes érték kiszámításához használt százalékos arányai, tehát azok, amelyek a vállalat azonos általános termékkategóriában végzett belföldi értékesítésén alapulnak, nem reprezentatívak. A vállalat azzal érvelt, hogy ezek az értékesítések a volumen tekintetében nem reprezentatívak, a felülvizsgálat tárgyát képező terméktől jelentősen eltérő termékekre vonatkoznak, emellett a hulladékértékesítést is magukban foglalják. A vállalat azt állította, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező, harmadik országokba exportált termék SGA-költségeit és nyereségét figyelembe kell venni a rendes érték kiszámításához.

| (161) | Figyelemmel kell lenni arra, hogy a Bizottság számára kizárólag az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja adna jogalapot arra, hogy a rendes érték kiszámításához felhasználja az exportértékesítés SGA-költségeit és nyereségét. Az említett jogszabályhely szerint azonban a figyelembe vett nyereséget a „más exportőrök vagy gyártók/termelők által az azonos általános kategóriába tartozó termékek eladásával a származási ország hazai piacán rendesen elért nyereség[hez]” kell hasonlítani. A többi tajvani gyártó együttműködésének hiányában a Bizottság erre vonatkozóan nem gyűjtött megbízható adatokat, különös tekintettel arra, hogy a Ta Chentől elegendő adatot gyűjtött ahhoz, hogy a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének b) pontja alapján számítsa ki. |
| --- | --- |

(161)

Figyelemmel kell lenni arra, hogy a Bizottság számára kizárólag az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja adna jogalapot arra, hogy a rendes érték kiszámításához felhasználja az exportértékesítés SGA-költségeit és nyereségét. Az említett jogszabályhely szerint azonban a figyelembe vett nyereséget a „más exportőrök vagy gyártók/termelők által az azonos általános kategóriába tartozó termékek eladásával a származási ország hazai piacán rendesen elért nyereség[hez]” kell hasonlítani. A többi tajvani gyártó együttműködésének hiányában a Bizottság erre vonatkozóan nem gyűjtött megbízható adatokat, különös tekintettel arra, hogy a Ta Chentől elegendő adatot gyűjtött ahhoz, hogy a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének b) pontja alapján számítsa ki.

más exportőrök vagy gyártók/termelők által az azonos általános kategóriába tartozó termékek eladásával a származási ország hazai piacán rendesen elért nyereség[hez]

| (162) | Hangsúlyozni kell továbbá, hogy a számítás alapjául szolgáló belföldi forgalom a volumen tekintetében reprezentatív volt (a vállalat független értékesítésből származó összforgalmának több mint 25 %-a) főként rozsdamentesacél-termékekre vonatkozott, a fémhulladék értékesítése pedig e forgalomnak csak kis részét tette ki (80). Végül az állítás elfogadása nem befolyásolná a dömping folytatódásával kapcsolatos megállapításokat. |
| --- | --- |

(162)

Hangsúlyozni kell továbbá, hogy a számítás alapjául szolgáló belföldi forgalom a volumen tekintetében reprezentatív volt (a vállalat független értékesítésből származó összforgalmának több mint 25 %-a) főként rozsdamentesacél-termékekre vonatkozott, a fémhulladék értékesítése pedig e forgalomnak csak kis részét tette ki (80). Végül az állítás elfogadása nem befolyásolná a dömping folytatódásával kapcsolatos megállapításokat.

80

| (163) | A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(163)

A Bizottság ezért elutasította az állítást.

3.2.2.2.   Exportár

Exportár

| (164) | Az együttműködő exportáló gyártó közvetlenül uniós független vevők számára exportálta termékeit az Unióba. |
| --- | --- |

(164)

Az együttműködő exportáló gyártó közvetlenül uniós független vevők számára exportálta termékeit az Unióba.

| (165) | A Bizottság ennélfogva az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban a felülvizsgálat tárgyát képező, az exportáló ország által exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapította meg az exportárat. |
| --- | --- |

(165)

A Bizottság ennélfogva az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban a felülvizsgálat tárgyát képező, az exportáló ország által exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapította meg az exportárat.

3.2.2.3.   Összehasonlítás és dömpingkülönbözet

Összehasonlítás és dömpingkülönbözet

| (166) | A rendes érték és az együttműködő exportáló gyártó exportárának összehasonlítása a gyártelepi ár alapján történt. |
| --- | --- |

(166)

A rendes érték és az együttműködő exportáló gyártó exportárának összehasonlítása a gyártelepi ár alapján történt.

| (167) | A Bizottság a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében – az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban – megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vette az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. |
| --- | --- |

(167)

A Bizottság a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében – az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban – megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vette az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket.

| (168) | Ez alapján kiigazításokat végzett a fuvarozási, tengeri fuvarozási és biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, csomagolási, hitelköltségek, árengedmények és jutalékok tekintetében, amennyiben bebizonyosodott, hogy azok befolyásolják az árak összehasonlíthatóságát. A teljes kiigazítás a Ta Chen által közölt és a helyszínen ellenőrzött tényleges értékeken alapult. Ezek a számadatok megegyeztek a vállalat által a vonatkozó költségtételekre vonatkozóan bejelentett és a konkrét tájékoztatásban közölt adatokkal. |
| --- | --- |

(168)

Ez alapján kiigazításokat végzett a fuvarozási, tengeri fuvarozási és biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, csomagolási, hitelköltségek, árengedmények és jutalékok tekintetében, amennyiben bebizonyosodott, hogy azok befolyásolják az árak összehasonlíthatóságát. A teljes kiigazítás a Ta Chen által közölt és a helyszínen ellenőrzött tényleges értékeken alapult. Ezek a számadatok megegyeztek a vállalat által a vonatkozó költségtételekre vonatkozóan bejelentett és a konkrét tájékoztatásban közölt adatokkal.

| (169) | Említést érdemel, hogy a számítás során a Bizottság elutasította a Ta Chen által kért valutaátváltási kiigazítást. A vállalat arra kérte a Bizottságot, hogy a számla kiállításának napján érvényes átváltási árfolyam helyett a kifizetés napján érvényes árfolyamot vegye alapul. Az alaprendelet kimondja, hogy általában a számla keltét kell alapul venni az átváltási árfolyam megállapításához, de rendkívüli körülmények között korábbi dátum is figyelembe vehető, például a szerződés dátuma. Ugyanakkor az alaprendelet nem szolgáltat jogalapot a számla kelténél későbbi dátum használatára. |
| --- | --- |

(169)

Említést érdemel, hogy a számítás során a Bizottság elutasította a Ta Chen által kért valutaátváltási kiigazítást. A vállalat arra kérte a Bizottságot, hogy a számla kiállításának napján érvényes átváltási árfolyam helyett a kifizetés napján érvényes árfolyamot vegye alapul. Az alaprendelet kimondja, hogy általában a számla keltét kell alapul venni az átváltási árfolyam megállapításához, de rendkívüli körülmények között korábbi dátum is figyelembe vehető, például a szerződés dátuma. Ugyanakkor az alaprendelet nem szolgáltat jogalapot a számla kelténél későbbi dátum használatára.

| (170) | Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a súlyozott átlaggal számított rendes értéket a Bizottság a rozsdamentes acél csőszerelvények minden egyes típusára vonatkozóan összehasonlította a felülvizsgálat tárgyát képező termék megfelelő típusára alkalmazott exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(170)

Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a súlyozott átlaggal számított rendes értéket a Bizottság a rozsdamentes acél csőszerelvények minden egyes típusára vonatkozóan összehasonlította a felülvizsgálat tárgyát képező termék megfelelő típusára alkalmazott exportár súlyozott átlagával.

| (171) | Ez alapján a dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 39,67 %-ra adódott. |
| --- | --- |

(171)

Ez alapján a dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 39,67 %-ra adódott.

3.2.3.   A dömping folytatódásának valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

A dömping folytatódásának valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

| (172) | A Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. Ennek keretében a Bizottság elemezte továbbá a harmadik országokba irányuló dömpingelt kivitel meglétét, Tajvan gyártási kapacitását és szabad kapacitását, valamint az uniós piac vonzerejét. |
| --- | --- |

(172)

A Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. Ennek keretében a Bizottság elemezte továbbá a harmadik országokba irányuló dömpingelt kivitel meglétét, Tajvan gyártási kapacitását és szabad kapacitását, valamint az uniós piac vonzerejét.

3.2.3.1.   Harmadik országokba irányuló kivitel

Harmadik országokba irányuló kivitel

| (173) | A Bizottság a Ta Chen három fő harmadik országbeli exportpiacára, nevezetesen Ausztráliába, Kanadába és az Egyesült Államokba irányuló eladások tekintetében számított dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(173)

A Bizottság a Ta Chen három fő harmadik országbeli exportpiacára, nevezetesen Ausztráliába, Kanadába és az Egyesült Államokba irányuló eladások tekintetében számított dömpingkülönbözetet.

a)   Rendes érték

Rendes érték

| (174) | A Bizottság a (158) és (159) preambulumbekezdésben kifejtett módon számtanilag képezte a rendes értéket. |
| --- | --- |

(174)

A Bizottság a (158) és (159) preambulumbekezdésben kifejtett módon számtanilag képezte a rendes értéket.

b)   Exportár

Exportár

| (175) | Az együttműködő exportáló gyártó Ausztráliába és Kanadába, közvetlenül az említett országokban található független vevők részére exportálta termékeit. A Bizottság ennélfogva az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapította meg az exportárat. |
| --- | --- |

(175)

Az együttműködő exportáló gyártó Ausztráliába és Kanadába, közvetlenül az említett országokban található független vevők részére exportálta termékeit. A Bizottság ennélfogva az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapította meg az exportárat.

| (176) | Mivel az Egyesült Államokba irányuló exportértékesítés a gyártóval kapcsolatban álló importőrön keresztül történt, a Bizottság e számítás céljából az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az első független vevőnek történő viszonteladási árak alapján számtanilag képezte az exportárat. |
| --- | --- |

(176)

Mivel az Egyesült Államokba irányuló exportértékesítés a gyártóval kapcsolatban álló importőrön keresztül történt, a Bizottság e számítás céljából az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az első független vevőnek történő viszonteladási árak alapján számtanilag képezte az exportárat.

c)   Összehasonlítás és dömpingkülönbözet

Összehasonlítás és dömpingkülönbözet

| (177) | A Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket és a harmadik országokkal szemben alkalmazott átlagos exportárakat gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(177)

A Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket és a harmadik országokkal szemben alkalmazott átlagos exportárakat gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (178) | A Bizottság a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében – az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban – megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vette az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. |
| --- | --- |

(178)

A Bizottság a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében – az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban – megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vette az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket.

| (179) | Ez alapján kiigazításokat végzett a fuvarozási, tengeri fuvarozási és biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, csomagolási, hitelköltségek, árengedmények és jutalékok tekintetében, amennyiben bebizonyosodott, hogy azok befolyásolják az árak összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(179)

Ez alapján kiigazításokat végzett a fuvarozási, tengeri fuvarozási és biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, csomagolási, hitelköltségek, árengedmények és jutalékok tekintetében, amennyiben bebizonyosodott, hogy azok befolyásolják az árak összehasonlíthatóságát.

| (180) | Az Egyesült Államokba irányuló értékesítések tekintetében a Bizottság további kiigazításokat végzett a behozatal és a viszonteladás között felmerült költségek, valamint a felhalmozódó nyereség tekintetében. |
| --- | --- |

(180)

Az Egyesült Államokba irányuló értékesítések tekintetében a Bizottság további kiigazításokat végzett a behozatal és a viszonteladás között felmerült költségek, valamint a felhalmozódó nyereség tekintetében.

| (181) | Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a súlyozott átlaggal számított rendes értéket a Bizottság a rozsdamentes acél csőszerelvények minden egyes típusára vonatkozóan összehasonlította a felülvizsgálat tárgyát képező termék megfelelő típusára alkalmazott exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(181)

Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a súlyozott átlaggal számított rendes értéket a Bizottság a rozsdamentes acél csőszerelvények minden egyes típusára vonatkozóan összehasonlította a felülvizsgálat tárgyát képező termék megfelelő típusára alkalmazott exportár súlyozott átlagával.

| (182) | Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a Ta Chen a fő harmadik országbeli piacain dömpingelt értékesítést végzett. |
| --- | --- |

(182)

Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a Ta Chen a fő harmadik országbeli piacain dömpingelt értékesítést végzett.

3.2.3.2.   Termelési és szabad kapacitás Tajvanon

Termelési és szabad kapacitás Tajvanon

| (183) | A tajvani gyártóknak a tajvani termeléssel és a kapacitással kapcsolatos korlátozott együttműködésére tekintettel a Tajvanon rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás megállapítása a rendelkezésre álló tények, valamint különösen a kérelmező és az egyetlen együttműködő tajvani gyártó által benyújtott adatok alapján történt. |
| --- | --- |

(183)

A tajvani gyártóknak a tajvani termeléssel és a kapacitással kapcsolatos korlátozott együttműködésére tekintettel a Tajvanon rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás megállapítása a rendelkezésre álló tények, valamint különösen a kérelmező és az egyetlen együttműködő tajvani gyártó által benyújtott adatok alapján történt.

| (184) | Ezen információk szerint a rozsdamentes acél csőszerelvényeknek Tajvanon legalább kilenc gyártója van, amelyek teljes gyártási kapacitása meghaladja a 22 000 tonnát, a becsült szabad kapacitás pedig 13 000 tonna, amely meghaladja a teljes uniós felhasználást (81). |
| --- | --- |

(184)

Ezen információk szerint a rozsdamentes acél csőszerelvényeknek Tajvanon legalább kilenc gyártója van, amelyek teljes gyártási kapacitása meghaladja a 22 000 tonnát, a becsült szabad kapacitás pedig 13 000 tonna, amely meghaladja a teljes uniós felhasználást (81).

81

3.2.3.3.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (185) | A vizsgálat során kiderült, hogy a tajvani exportáló gyártó az uniós gyártók uniós piaci átlagos értékesítési áraihoz viszonyítva mintegy 25–45 %-kal alacsonyabb áron exportált a legfontosabb harmadik országbeli piacaira. Emellett alacsonyabbak a tajvani exportáló gyártók Unióba irányuló kiviteli árainál is. Erre az árszintre figyelemmel az Unióba történő kivitel minden más országhoz képest jóval vonzóbb lehet az exportőrök számára. |
| --- | --- |

(185)

A vizsgálat során kiderült, hogy a tajvani exportáló gyártó az uniós gyártók uniós piaci átlagos értékesítési áraihoz viszonyítva mintegy 25–45 %-kal alacsonyabb áron exportált a legfontosabb harmadik országbeli piacaira. Emellett alacsonyabbak a tajvani exportáló gyártók Unióba irányuló kiviteli árainál is. Erre az árszintre figyelemmel az Unióba történő kivitel minden más országhoz képest jóval vonzóbb lehet az exportőrök számára.

| (186) | Az uniós piac a mérete miatt is vonzó, a teljes felhasználás ugyanis eléri a 12 819 tonnát. |
| --- | --- |

(186)

Az uniós piac a mérete miatt is vonzó, a teljes felhasználás ugyanis eléri a 12 819 tonnát.

3.2.3.4.   A dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatos következtetés

A dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatos következtetés

| (187) | A vizsgálat azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban a tajvani behozatal továbbra is dömpingáron érkezett az uniós piacra. A behozatal volumene sokkal alacsonyabb volt, mint az eredeti vizsgálati időszak alatt, ahhoz azonban elegendő, hogy megbízható képet adjon az intézkedések hatályvesztése esetén várható árképzési magatartásról. |
| --- | --- |

(187)

A vizsgálat azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban a tajvani behozatal továbbra is dömpingáron érkezett az uniós piacra. A behozatal volumene sokkal alacsonyabb volt, mint az eredeti vizsgálati időszak alatt, ahhoz azonban elegendő, hogy megbízható képet adjon az intézkedések hatályvesztése esetén várható árképzési magatartásról.

| (188) | Emellett a harmadik országokba irányuló kivitel elemzése azt mutatta, hogy a harmadik országok piacain is előfordult dömping. |
| --- | --- |

(188)

Emellett a harmadik országokba irányuló kivitel elemzése azt mutatta, hogy a harmadik országok piacain is előfordult dömping.

| (189) | Ezenfelül a felülvizsgálati időszakban nagyon jelentős nagyságú szabad kapacitás állt rendelkezésre Tajvanon, mértéke meghaladta a teljes uniós felhasználást. |
| --- | --- |

(189)

Ezenfelül a felülvizsgálati időszakban nagyon jelentős nagyságú szabad kapacitás állt rendelkezésre Tajvanon, mértéke meghaladta a teljes uniós felhasználást.

| (190) | Végezetül az a körülmény, hogy az uniós piac a fent kifejtettek szerint mind méretét, mind az árakat tekintve vonzó célpiacnak számít, azt jelzi, hogy a tajvani kivitel és szabad kapacitás az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthetően hangsúlyosabban irányulna (újra) az uniós piac felé. |
| --- | --- |

(190)

Végezetül az a körülmény, hogy az uniós piac a fent kifejtettek szerint mind méretét, mind az árakat tekintve vonzó célpiacnak számít, azt jelzi, hogy a tajvani kivitel és szabad kapacitás az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthetően hangsúlyosabban irányulna (újra) az uniós piac felé.

| (191) | Következésképpen a Bizottság megállapította, hogy ha nem hosszabbítja meg az intézkedéseket, a dömping folytatódása valószínű. |
| --- | --- |

(191)

Következésképpen a Bizottság megállapította, hogy ha nem hosszabbítja meg az intézkedéseket, a dömping folytatódása valószínű.

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (192) | A kérelemben rendelkezésre álló információk alapján a felülvizsgálati időszakban 14 uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(192)

A kérelemben rendelkezésre álló információk alapján a felülvizsgálati időszakban 14 uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (193) | A felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés 9 867 tonna volt. A Bizottság a számadatot a mintában szereplő három uniós gyártó kérdőívre adott válaszai és a kérelmező által a makrogazdasági mutatókra vonatkozóan benyújtott kérdőívekre adott válaszok alapján számította ki. |
| --- | --- |

(193)

A felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés 9 867 tonna volt. A Bizottság a számadatot a mintában szereplő három uniós gyártó kérdőívre adott válaszai és a kérelmező által a makrogazdasági mutatókra vonatkozóan benyújtott kérdőívekre adott válaszok alapján számította ki.

| (194) | A Bizottság a (28)–(31) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár folytatódásának vizsgálatára mintavételt alkalmazott. A mintába felvett uniós gyártók a hasonló termék teljes becsült uniós termelésének megközelítőleg [44–50] %-át képviselték. |
| --- | --- |

(194)

A Bizottság a (28)–(31) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár folytatódásának vizsgálatára mintavételt alkalmazott. A mintába felvett uniós gyártók a hasonló termék teljes becsült uniós termelésének megközelítőleg [44–50] %-át képviselték.

| (195) | Mivel a mintában szereplő három uniós gyártó közül kettő kapcsolatban áll egymással, az alaprendelet 19. cikke értelmében a bizalmas jelleg védelme érdekében a mikromutatókra vonatkozó valamennyi adatot indexálni kellett. |
| --- | --- |

(195)

Mivel a mintában szereplő három uniós gyártó közül kettő kapcsolatban áll egymással, az alaprendelet 19. cikke értelmében a bizalmas jelleg védelme érdekében a mikromutatókra vonatkozó valamennyi adatot indexálni kellett.

4.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (196) | A Bizottság az uniós felhasználást az alábbiak alapján határozta meg: a) a kérelmezőnek a hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi értékesítésére vonatkozó adatai, részben egybevetve a mintában szereplő uniós gyártók által bejelentett értékesítési volumenekkel; b) az Eurostat Comext adatbázisában szereplő adatok a vizsgált terméknek az összes harmadik országból az unióba érkező behozataláról. |
| --- | --- |

(196)

A Bizottság az uniós felhasználást az alábbiak alapján határozta meg: a) a kérelmezőnek a hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi értékesítésére vonatkozó adatai, részben egybevetve a mintában szereplő uniós gyártók által bejelentett értékesítési volumenekkel; b) az Eurostat Comext adatbázisában szereplő adatok a vizsgált terméknek az összes harmadik országból az unióba érkező behozataláról.

| (197) | Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 11 323 | 12 165 | 11 283 | 12 819 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 107 | 100 | 113 |
| Forrás: Eurostat, kérelmező. |

(197)

Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

Uniós felhasználás (tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

11 323

12 165

11 283

12 819

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

107

107

100

100

113

113

Forrás: Eurostat, kérelmező.

Forrás:

| (198) | A felülvizsgálat kimutatta, hogy a figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás 13 %-kal nőtt. A Covid19 2020. évi kitörése negatívan érintette az uniós felhasználást, de az a felülvizsgálati időszak alatt erőteljesen fellendült. |
| --- | --- |

(198)

A felülvizsgálat kimutatta, hogy a figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás 13 %-kal nőtt. A Covid19 2020. évi kitörése negatívan érintette az uniós felhasználást, de az a felülvizsgálati időszak alatt erőteljesen fellendült.

4.3.   Az érintett országokból érkező behozatal

Az érintett országokból érkező behozatal

4.3.1.   Az érintett országokból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országokból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (199) | A (185) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság az érintett országokból érkező behozatal volumenét az Eurostat statisztikái alapján határozta meg. Piaci részesedésük a behozatal és a 2. táblázatban foglaltak szerinti uniós felhasználás összehasonlítása alapján került megállapításra. |
| --- | --- |

(199)

A (185) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság az érintett országokból érkező behozatal volumenét az Eurostat statisztikái alapján határozta meg. Piaci részesedésük a behozatal és a 2. táblázatban foglaltak szerinti uniós felhasználás összehasonlítása alapján került megállapításra.

| (200) | Az érintett országokból érkező behozatalok a következőképpen alakultak:

  3. táblázat


  A behozatal volumene és piaci részesedése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából érkező behozatal volumene (tonna) | 523 | 693 | 708 | 719 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 133 | 135 | 138 |
| A Kínából érkező behozatal piaci részesedése | 4,6  % | 5,7  % | 6,3  % | 5,6  % |
| Index (2018 = 100) | 100 | 123 | 136 | 121 |
| A Tajvanról származó import mennyisége (tonna) | 240 | 337 | 330 | 203 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 140 | 137 | 84 |
| A Tajvanról érkező behozatal piaci részesedése | 2,1  % | 2,8  % | 2,9  % | 1,6  % |
| Index (2018 = 100) | 100 | 131 | 138 | 75 |
| Az érintett országokból érkező behozatal volumene (tonna) | 763 | 1 030 | 1 038 | 922 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 135 | 136 | 121 |
| Az érintett országokból érkező behozatal piaci részesedése (%) | 6,7  % | 8,5  % | 9,2  % | 7,2  % |
| Index (2018 = 100) | 100 | 126 | 136 | 107 |
| Forrás: Eurostat. |

(200)

Az érintett országokból érkező behozatalok a következőképpen alakultak:

3. táblázat

3. táblázat

A behozatal volumene és piaci részesedése

A behozatal volumene és piaci részesedése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

A Kínából érkező behozatal volumene (tonna)

523

693

708

719

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

133

133

135

135

138

138

A Kínából érkező behozatal piaci részesedése

4,6  %

5,7  %

6,3  %

5,6  %

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

123

123

136

136

121

121

A Tajvanról származó import mennyisége (tonna)

240

337

330

203

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

140

140

137

137

84

84

A Tajvanról érkező behozatal piaci részesedése

2,1  %

2,8  %

2,9  %

1,6  %

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

131

131

138

138

75

75

Az érintett országokból érkező behozatal volumene (tonna)

763

1 030

1 038

922

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

135

135

136

136

121

121

Az érintett országokból érkező behozatal piaci részesedése (%)

6,7  %

8,5  %

9,2  %

7,2  %

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

126

126

136

136

107

107

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (201) | A Tajvanról érkező behozatal volumene nem tartalmazza a 0 %-os dömpingkülönbözettel rendelkező vállalattól (King Lai) érkező behozatalt (lásd a 79. lábjegyzetet). |
| --- | --- |

(201)

A Tajvanról érkező behozatal volumene nem tartalmazza a 0 %-os dömpingkülönbözettel rendelkező vállalattól (King Lai) érkező behozatalt (lásd a 79. lábjegyzetet).

| (202) | Az érintett országokból érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszakban stabilan alakult, 2020-ban és a felülvizsgálati időszakban mintegy 1 000 tonna volt. Míg azonban a Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése egyaránt nőtt, a Tajvanról érkező behozatal csökkent. |
| --- | --- |

(202)

Az érintett országokból érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszakban stabilan alakult, 2020-ban és a felülvizsgálati időszakban mintegy 1 000 tonna volt. Míg azonban a Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése egyaránt nőtt, a Tajvanról érkező behozatal csökkent.

4.3.2.   Az érintett országokból érkező behozatal árai és áralákínálás

Az érintett országokból érkező behozatal árai és áralákínálás

4.3.2.1.   Árak

Árak

| (203) | A Bizottság a behozatal átlagárait az Eurostat statisztikái és az egyetlen olyan tajvani együttműködő exportáló gyártó kérdőívre adott ellenőrzött válasza alapján állapította meg, amelynek az Unióba irányuló exportja a figyelembe vett időszakban a Tajvanról érkező behozatal túlnyomó többségét tette ki. Titoktartási céllal a tajvani importértékek és az érintett országokra vonatkozó összesített adatok tartomány formájában jelennek meg. |
| --- | --- |

(203)

A Bizottság a behozatal átlagárait az Eurostat statisztikái és az egyetlen olyan tajvani együttműködő exportáló gyártó kérdőívre adott ellenőrzött válasza alapján állapította meg, amelynek az Unióba irányuló exportja a figyelembe vett időszakban a Tajvanról érkező behozatal túlnyomó többségét tette ki. Titoktartási céllal a tajvani importértékek és az érintett országokra vonatkozó összesített adatok tartomány formájában jelennek meg.

| (204) | Az érintett országokból érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Importárak (EUR/tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 6 707 | 7 830 | 7 271 | 7 557 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 117 | 108 | 113 |
| Tajvan | [6 300 – 6 900 ] | [6 300 – 6 900 ] | [5 700 – 6 300 ] | [6 900 – 7 900 ] |
| Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 91 | 111 |
| Érintett országok | [6 300 – 6 900 ] | [6 900 – 7 900 ] | [6 300 – 6 900 ] | [6 900 – 7 900 ] |
| Index (2018 = 100) | 100 | 112 | 103 | 114 |
| Forrás: Eurostat, a Ta Chen kitöltött kérdőíve. |

(204)

Az érintett országokból érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

Importárak (EUR/tonna)

Importárak (EUR/tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Kína

6 707

7 830

7 271

7 557

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

117

117

108

108

113

113

Tajvan

[6 300 – 6 900 ]

[6 300 – 6 900 ]

[5 700 – 6 300 ]

[6 900 – 7 900 ]

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

91

91

111

111

Érintett országok

[6 300 – 6 900 ]

[6 900 – 7 900 ]

[6 300 – 6 900 ]

[6 900 – 7 900 ]

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

112

112

103

103

114

114

Forrás: Eurostat, a Ta Chen kitöltött kérdőíve.

Forrás:

| (205) | Az érintett országokból érkező behozatal árai a figyelembe vett időszak alatt 14 %-kal emelkedtek, ami – különösen a felülvizsgálati időszak alatt – magasabb általános árszintet tükrözött. |
| --- | --- |

(205)

Az érintett országokból érkező behozatal árai a figyelembe vett időszak alatt 14 %-kal emelkedtek, ami – különösen a felülvizsgálati időszak alatt – magasabb általános árszintet tükrözött.

4.3.2.2.   Áralákínálás

Áralákínálás

| (206) | A kínai gyártók közül egy sem, a tajvani exportáló gyártók közül egy működött együtt a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(206)

A kínai gyártók közül egy sem, a tajvani exportáló gyártók közül egy működött együtt a vizsgálatban.

4.3.3.   Kína

Kína

| (207) | Mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a Bizottság úgy határozta meg az áralákínálást, hogy összehasonlította a) a Kínából a felülvizsgálati időszak alatt érkező behozatal súlyozott statisztikai átlagárait, amelyeket a (136) preambulumbekezdésben kifejtett módon CIF-paritáson állapított meg a szokásos vámtétel, a dömpingellenes vám és a behozatal utáni költségek szerinti megfelelő kiigazítással, valamint b) a három uniós gyártó által az uniós piacon független vevőknek felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát. |
| --- | --- |

(207)

Mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a Bizottság úgy határozta meg az áralákínálást, hogy összehasonlította a) a Kínából a felülvizsgálati időszak alatt érkező behozatal súlyozott statisztikai átlagárait, amelyeket a (136) preambulumbekezdésben kifejtett módon CIF-paritáson állapított meg a szokásos vámtétel, a dömpingellenes vám és a behozatal utáni költségek szerinti megfelelő kiigazítással, valamint b) a három uniós gyártó által az uniós piacon független vevőknek felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát.

| (208) | Az összehasonlítás eredményét a Bizottság az uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatti forgalmának százalékában fejezte ki. Az eredmény nem mutatott áralákínálást. |
| --- | --- |

(208)

Az összehasonlítás eredményét a Bizottság az uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatti forgalmának százalékában fejezte ki. Az eredmény nem mutatott áralákínálást.

| (209) | A dömpingszámításra vonatkozó, a (137) preambulumbekezdésben ismertetett megközelítéssel összhangban a Bizottság a varrat nélküli és a hegesztett csőszerelvények között különbséget nem tevő statisztikai importárak súlyozott átlaga helyett a kérelemben szereplő, varrat nélküli és hegesztett, könyökdarabok exportárait is felhasználta, amelyeket az uniós határparitáson számított CIF-szintre igazított ki a szokásos vámtétel, a dömpingellenes vám és a behozatal utáni költségek szerinti megfelelő kiigazítással, annak érdekében, hogy elvégezze az áralákínálásra vonatkozó, e két termékcsoportot megkülönböztető kiegészítő számításokat. Az említett árak alapján, azokat az uniós gazdasági ágazat által gyártott, a behozatalnak megfelelő minőségű és formájú termékek átlagáraival összehasonlítva a kínai behozatal nem kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak. |
| --- | --- |

(209)

A dömpingszámításra vonatkozó, a (137) preambulumbekezdésben ismertetett megközelítéssel összhangban a Bizottság a varrat nélküli és a hegesztett csőszerelvények között különbséget nem tevő statisztikai importárak súlyozott átlaga helyett a kérelemben szereplő, varrat nélküli és hegesztett, könyökdarabok exportárait is felhasználta, amelyeket az uniós határparitáson számított CIF-szintre igazított ki a szokásos vámtétel, a dömpingellenes vám és a behozatal utáni költségek szerinti megfelelő kiigazítással, annak érdekében, hogy elvégezze az áralákínálásra vonatkozó, e két termékcsoportot megkülönböztető kiegészítő számításokat. Az említett árak alapján, azokat az uniós gazdasági ágazat által gyártott, a behozatalnak megfelelő minőségű és formájú termékek átlagáraival összehasonlítva a kínai behozatal nem kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak.

| (210) | A Bizottság a dömpingellenes vámok nélküli áralákínálást is kiszámította. A dömpingellenes vámok alkalmazása nélküli alákínálási különbözet 17,7 %, illetve 16,4 % volt. |
| --- | --- |

(210)

A Bizottság a dömpingellenes vámok nélküli áralákínálást is kiszámította. A dömpingellenes vámok alkalmazása nélküli alákínálási különbözet 17,7 %, illetve 16,4 % volt.

4.3.4.   Tajvan

Tajvan

| (211) | A (150) preambulumbekezdésben említett módon az együttműködő exportáló gyártótól, a Ta Chentől érkező behozatal a felülvizsgálat tárgyát képező termék Tajvanról érkező behozatalának 91 %-át tette ki a felülvizsgálati időszakban. A tajvani behozatal felülvizsgálati időszak alatti áralákínálásának értékeléséhez a Bizottság ezért összehasonlította egymással: a) a Ta Chentől érkező behozatal az uniós piacon az első független vevő részére történt értékesítés esetén uniós határparitáson számított CIF-árainak terméktípusonkénti súlyozott átlagát, amelyet a behozatal utáni költségek és (adott esetben) a behozatali vámok és a dömpingellenes vámok szerint megfelelően kiigazított; valamint b) a mintában szereplő három uniós gyártó ugyanazon terméktípusainak az uniós piacon független vevőknek felszámított, gyártelepi szintre igazított értékesítési árainak súlyozott átlagát. |
| --- | --- |

(211)

A (150) preambulumbekezdésben említett módon az együttműködő exportáló gyártótól, a Ta Chentől érkező behozatal a felülvizsgálat tárgyát képező termék Tajvanról érkező behozatalának 91 %-át tette ki a felülvizsgálati időszakban. A tajvani behozatal felülvizsgálati időszak alatti áralákínálásának értékeléséhez a Bizottság ezért összehasonlította egymással: a) a Ta Chentől érkező behozatal az uniós piacon az első független vevő részére történt értékesítés esetén uniós határparitáson számított CIF-árainak terméktípusonkénti súlyozott átlagát, amelyet a behozatal utáni költségek és (adott esetben) a behozatali vámok és a dömpingellenes vámok szerint megfelelően kiigazított; valamint b) a mintában szereplő három uniós gyártó ugyanazon terméktípusainak az uniós piacon független vevőknek felszámított, gyártelepi szintre igazított értékesítési árainak súlyozott átlagát.

| (212) | Az árakat terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén a tényleges költségek alapján kiigazítva, a mintába felvett uniós gyártók által bejelentett árengedmények és a visszatérítések levonása után hasonlította össze. Az összehasonlítás eredményét az uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezte ki. |
| --- | --- |

(212)

Az árakat terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén a tényleges költségek alapján kiigazítva, a mintába felvett uniós gyártók által bejelentett árengedmények és a visszatérítések levonása után hasonlította össze. Az összehasonlítás eredményét az uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezte ki.

| (213) | A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a Tajvanról érkező behozatal több mint 60 %-kal kínált az uniós gazdasági ágazat árai alá. |
| --- | --- |

(213)

A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a Tajvanról érkező behozatal több mint 60 %-kal kínált az uniós gazdasági ágazat árai alá.

4.4.   A harmadik országokból érkező behozatal volumene és árai

A harmadik országokból érkező behozatal volumene és árai

| (214) | A Bizottság a Kína és Tajvan esetében alkalmazott módszertan szerint állapította meg a harmadik országokból érkező behozatal volumenét és árait (lásd a 4.3.1. szakaszt). |
| --- | --- |

(214)

A Bizottság a Kína és Tajvan esetében alkalmazott módszertan szerint állapította meg a harmadik országokból érkező behozatal volumenét és árait (lásd a 4.3.1. szakaszt).

| (215) | A harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  5. táblázat


  Harmadik országokból érkező behozatal











  Ország | | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malajzia | Behozatali volumen (tonna) | 1 120 | 1 414 | 1 290 | 1 626 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 126 | 115 | 145 |
| | Piaci részesedés | 9,9  % | 11,6  % | 11,4  % | 12,7  % |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 118 | 116 | 128 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 6 872 | 6 878 | 6 263 | 6 327 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 91 | 92 |
| Svájc | Behozatali volumen (tonna) | 1 737 | 2 040 | 1 459 | 1 113 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 117 | 84 | 64 |
| | Piaci részesedés | 15,3  % | 16,8  % | 12,9  % | 8,7  % |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 109 | 84 | 57 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 6 674 | 6 946 | 6 578 | 8 641 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 104 | 99 | 129 |
| Thaiföld | Behozatali volumen (tonna) | 184 | 202 | 92 | 82 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 110 | 50 | 45 |
| | Piaci részesedés | 1,6  % | 1,7  % | 0,8  % | 0,6  % |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 102 | 50 | 40 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 27 305 | 26 382 | 31 507 | 37 802 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 115 | 138 |
| Egyéb harmadik országok | Behozatali volumen (tonna) | 129 | 313 | 139 | 289 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 242 | 107 | 224 |
| | Piaci részesedés | 1,1  % | 2,6  % | 1,2  % | 2,3  % |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 226 | 108 | 198 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 18 903 | 10 247 | 16 271 | 11 877 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 54 | 86 | 63 |
| Teljes behozatal Kína és Tajvan nélkül | Behozatali volumen (tonna) | 3 170 | 3 969 | 2 979 | 3 110 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 125 | 94 | 98 |
| | Piaci részesedés | 28,0  % | 32,6  % | 26,4  % | 24,3  % |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 117 | 94 | 87 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 8 438 | 8 172 | 7 659 | 8 503 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 91 | 101 |
| Forrás: Eurostat. |

(215)

A harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

5. táblázat

5. táblázat

Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

Ország

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Malajzia

Behozatali volumen (tonna)

1 120

1 414

1 290

1 626

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

126

126

115

115

145

145

Piaci részesedés

9,9  %

11,6  %

11,4  %

12,7  %

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

118

118

116

116

128

128

Átlagár (EUR/tonna)

6 872

6 878

6 263

6 327

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

91

91

92

92

Svájc

Behozatali volumen (tonna)

1 737

2 040

1 459

1 113

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

117

117

84

84

64

64

Piaci részesedés

15,3  %

16,8  %

12,9  %

8,7  %

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

109

109

84

84

57

57

Átlagár (EUR/tonna)

6 674

6 946

6 578

8 641

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

104

104

99

99

129

129

Thaiföld

Behozatali volumen (tonna)

184

202

92

82

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

110

110

50

50

45

45

Piaci részesedés

1,6  %

1,7  %

0,8  %

0,6  %

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

102

102

50

50

40

40

Átlagár (EUR/tonna)

27 305

26 382

31 507

37 802

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

115

115

138

138

Egyéb harmadik országok

Behozatali volumen (tonna)

129

313

139

289

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

242

242

107

107

224

224

Piaci részesedés

1,1  %

2,6  %

1,2  %

2,3  %

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

226

226

108

108

198

198

Átlagár (EUR/tonna)

18 903

10 247

16 271

11 877

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

54

54

86

86

63

63

Teljes behozatal Kína és Tajvan nélkül

Behozatali volumen (tonna)

3 170

3 969

2 979

3 110

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

125

125

94

94

98

98

Piaci részesedés

28,0  %

32,6  %

26,4  %

24,3  %

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

117

117

94

94

87

87

Átlagár (EUR/tonna)

8 438

8 172

7 659

8 503

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

91

91

101

101

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (216) | A harmadik országokból érkező behozatalnál a Malajziából és Svájcból érkező behozatal fontos behozatali forrást jelent. A Malajziáról érkező behozatal 45 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Az (5) preambulumbekezdésben említett módon a Bizottság jelenleg kijátszásellenes vizsgálatot folytat a Malajziából érkező behozatalra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(216)

A harmadik országokból érkező behozatalnál a Malajziából és Svájcból érkező behozatal fontos behozatali forrást jelent. A Malajziáról érkező behozatal 45 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Az (5) preambulumbekezdésben említett módon a Bizottság jelenleg kijátszásellenes vizsgálatot folytat a Malajziából érkező behozatalra vonatkozóan.

| (217) | A Svájcból érkező behozatal, amely az eredeti vizsgálat során szintén fontos behozatali forrást jelentett, 36 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(217)

A Svájcból érkező behozatal, amely az eredeti vizsgálat során szintén fontos behozatali forrást jelentett, 36 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

4.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (218) | A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(218)

A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (219) | A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a kérelmező kérdőívre adott válaszában szereplő adatok és információk alapján értékelte, amelyeket összevetett a kérelemben szereplő információkkal és a mintában szereplő gyártók kérdőívre adott válaszaival, valamint az Eurostat statisztikáival. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. |
| --- | --- |

(219)

A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a kérelmező kérdőívre adott válaszában szereplő adatok és információk alapján értékelte, amelyeket összevetett a kérelemben szereplő információkkal és a mintában szereplő gyártók kérdőívre adott válaszaival, valamint az Eurostat statisztikáival. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte.

| (220) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(220)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

| (221) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(221)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

| (222) | A (184) preambulumbekezdésben ismertetett okokból a bizalmas üzleti információk védelmének érdekében a két uniós gyártóra vonatkozó adatokat értéktartományok formájában kellett szerepeltetni. A pontos adatok bemutatása ugyanis lehetővé tenné az egyik uniós gyártó számára, hogy kiszámolja a másik gyártó pontos termelési adatait, és ebben az esetben fennállna annak a kockázata is, hogy a piaci adatokkal rendelkező egyéb piaci szereplők is így tudnának tenni. |
| --- | --- |

(222)

A (184) preambulumbekezdésben ismertetett okokból a bizalmas üzleti információk védelmének érdekében a két uniós gyártóra vonatkozó adatokat értéktartományok formájában kellett szerepeltetni. A pontos adatok bemutatása ugyanis lehetővé tenné az egyik uniós gyártó számára, hogy kiszámolja a másik gyártó pontos termelési adatait, és ebben az esetben fennállna annak a kockázata is, hogy a piaci adatokkal rendelkező egyéb piaci szereplők is így tudnának tenni.

4.5.2.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (223) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 8 757 | 8 758 | 8 631 | 9 867 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 99 | 113 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 17 979 | 17 903 | 17 972 | 18 724 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 100 | 104 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 48,7  % | 48,9  % | 48  % | 52,7  % |
| Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 99 | 108 |
| Forrás: kérelmező. |

(223)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

8 757

8 758

8 631

9 867

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

99

99

113

113

Termelési kapacitás (tonna)

17 979

17 903

17 972

18 724

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

100

100

104

104

Kapacitáskihasználás (%)

48,7  %

48,9  %

48  %

52,7  %

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

99

99

108

108

Forrás: kérelmező.

Forrás:

| (224) | Az uniós gazdasági ágazat termelése 13 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban: a termelés 2018 és 2020 között stabilizálódott, a felülvizsgálati időszak alatt pedig nőtt az uniós felhasználás növekedésének köszönhetően. |
| --- | --- |

(224)

Az uniós gazdasági ágazat termelése 13 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban: a termelés 2018 és 2020 között stabilizálódott, a felülvizsgálati időszak alatt pedig nőtt az uniós felhasználás növekedésének köszönhetően.

| (225) | Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása a figyelembe vett időszakban 18 000 és 19 000 tonna között stabilizálódott. |
| --- | --- |

(225)

Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása a figyelembe vett időszakban 18 000 és 19 000 tonna között stabilizálódott.

| (226) | Ebből következően a kapacitáskihasználás aránya a figyelembe vett időszakban végig alacsony, 50 % körüli volt. A Bizottság négy százalékpontos növekedést állapított meg a figyelembe vett időszakban, összhangban a termelési volumen megfigyelt növekedésével. |
| --- | --- |

(226)

Ebből következően a kapacitáskihasználás aránya a figyelembe vett időszakban végig alacsony, 50 % körüli volt. A Bizottság négy százalékpontos növekedést állapított meg a figyelembe vett időszakban, összhangban a termelési volumen megfigyelt növekedésével.

4.5.3.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (227) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Az értékesítés volumene és piaci részesedése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes értékesítési volumen az uniós piacon – független vevők | 7 390 | 7 166 | 7 266 | 8 787 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 98 | 119 |
| Piaci részesedés | 65,3  % | 58,9  % | 64,4  % | 68,5  % |
| Index (2018 = 100) | 100 | 90 | 99 | 105 |
| Forrás: Eurostat, kérelmező. |

(227)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Teljes értékesítési volumen az uniós piacon – független vevők

7 390

7 166

7 266

8 787

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

98

98

119

119

Piaci részesedés

65,3  %

58,9  %

64,4  %

68,5  %

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

90

90

99

99

105

105

Forrás: Eurostat, kérelmező.

Forrás:

| (228) | Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek értékesített volumene a figyelembe vett időszakban 19 %-kal nőtt. Markáns növekedés a felülvizsgálati időszak alatt figyelhető meg, amikor is az uniós gazdasági ágazat 2020-hoz képest 1 521 tonnával, azaz 20 %-kal növelte uniós értékesítési volumenét. |
| --- | --- |

(228)

Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek értékesített volumene a figyelembe vett időszakban 19 %-kal nőtt. Markáns növekedés a felülvizsgálati időszak alatt figyelhető meg, amikor is az uniós gazdasági ágazat 2020-hoz képest 1 521 tonnával, azaz 20 %-kal növelte uniós értékesítési volumenét.

| (229) | Az uniós gazdasági ágazat összességében megtartotta részesedését az uniós piacon. A 2019. évi hirtelen piacvesztést a következő évben sikerült helyrehozni; az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a felülvizsgálati időszak alatt 68,5 %-os volt. |
| --- | --- |

(229)

Az uniós gazdasági ágazat összességében megtartotta részesedését az uniós piacon. A 2019. évi hirtelen piacvesztést a következő évben sikerült helyrehozni; az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a felülvizsgálati időszak alatt 68,5 %-os volt.

4.5.4.   Növekedés

Növekedés

| (230) | A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 13 %-kal, míg az uniós gazdasági ágazat független vevők részére végrehajtott uniós értékesítésének volumene 19 %-kal nőtt. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedés tekintetében és abszolút értékben egyaránt nőtt. |
| --- | --- |

(230)

A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 13 %-kal, míg az uniós gazdasági ágazat független vevők részére végrehajtott uniós értékesítésének volumene 19 %-kal nőtt. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedés tekintetében és abszolút értékben egyaránt nőtt.

4.5.5.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (231) | Az uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga és a termelési egységköltség a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban és termelési költség | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár az Unióban (Index, 2018 = 100) | 100 | 100 | 96 | 107 |
| Termelési egységköltség (Index, 2018 = 100) | 100 | 110 | 100 | 108 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók. |

(231)

Az uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga és a termelési egységköltség a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Értékesítési árak az Unióban és termelési költség

Értékesítési árak az Unióban és termelési költség

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár az Unióban (Index, 2018 = 100)

100

100

100

100

96

96

107

107

Termelési egységköltség (Index, 2018 = 100)

100

100

110

110

100

100

108

108

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (232) | Az értékesítési egységárak a figyelembe vett időszak kezdetétől 2020-ig stabilak maradtak. A felülvizsgálati időszak alatt a felhasználás növekedése miatt az árak a 2018. évi szinthez képest 7 %-kal emelkedtek. Ez az áremelkedés azonban nem tükrözte teljes mértékben az előállítási költségeknek a figyelembe vett időszak alatti növekedését, mivel azok 2018 és a felülvizsgálati időszak között 8 %-kal nőttek. |
| --- | --- |

(232)

Az értékesítési egységárak a figyelembe vett időszak kezdetétől 2020-ig stabilak maradtak. A felülvizsgálati időszak alatt a felhasználás növekedése miatt az árak a 2018. évi szinthez képest 7 %-kal emelkedtek. Ez az áremelkedés azonban nem tükrözte teljes mértékben az előállítási költségeknek a figyelembe vett időszak alatti növekedését, mivel azok 2018 és a felülvizsgálati időszak között 8 %-kal nőttek.

4.5.6.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (233) | Az uniós gyártók foglalkoztatása, termelékenysége és átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma | 504 | 512 | 493 | 513 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 102 | 98 | 102 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 17 | 17 | 18 | 19 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 99 | 101 | 111 |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (Index, 2018 = 100) | 100 | 100 | 101 | 111 |
| Forrás: kérelmező, a mintában szereplő uniós gyártók. |

(233)

Az uniós gyártók foglalkoztatása, termelékenysége és átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma

504

512

493

513

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

102

102

98

98

102

102

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

17

17

18

19

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

99

99

101

101

111

111

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (Index, 2018 = 100)

100

100

100

100

101

101

111

111

Forrás: kérelmező, a mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (234) | Az alkalmazottak létszáma és a munkatermelékenység változatlan maradt a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban mintegy 500 alkalmazottat foglalkoztatott, az egy alkalmazottra jutó kibocsátás pedig körülbelül 18 tonnát tett ki. |
| --- | --- |

(234)

Az alkalmazottak létszáma és a munkatermelékenység változatlan maradt a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban mintegy 500 alkalmazottat foglalkoztatott, az egy alkalmazottra jutó kibocsátás pedig körülbelül 18 tonnát tett ki.

| (235) | Az átlagos munkaerőköltségek a figyelembe vett időszak vége felé emelkedtek, 4 év alatti 11 %-os növekedés azonban nem tekinthető drámainak. |
| --- | --- |

(235)

Az átlagos munkaerőköltségek a figyelembe vett időszak vége felé emelkedtek, 4 év alatti 11 %-os növekedés azonban nem tekinthető drámainak.

4.5.7.   Készletek

Készletek

| (236) | Az uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Készletek | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (tartományok) | [800 –1 200 ] | [800 –1 200 ] | [800 –1 200 ] | [800 –1 200 ] |
| Index (2018 = 100) | 100 | 90 | 103 | 85 |
| Zárókészlet a termelés százalékában (tartomány) | [15  %–25  %] | [15  %–25  %] | [15  %–25  %] | [15  %–25  %] |
| Index (2018 = 100) | 100 | 91 | 102 | 78 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók. |

(236)

Az uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Készletek

Készletek

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Zárókészletek (tartományok)

[800 –1 200 ]

[800 –1 200 ]

[800 –1 200 ]

[800 –1 200 ]

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

90

90

103

103

85

85

Zárókészlet a termelés százalékában (tartomány)

[15  %–25  %]

[15  %–25  %]

[15  %–25  %]

[15  %–25  %]

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

91

102

78

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (237) | Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt abszolút értékben nagyjából azonos szinten tartotta készleteit. |
| --- | --- |

(237)

Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt abszolút értékben nagyjából azonos szinten tartotta készleteit.

| (238) | A termelés növekedése miatt a felülvizsgálati időszak alatt a készletek szintje a termeléshez viszonyítva csökkent. |
| --- | --- |

(238)

A termelés növekedése miatt a felülvizsgálati időszak alatt a készletek szintje a termeléshez viszonyítva csökkent.

4.5.8.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (239) | Az uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jövedelmezőség (Index, 2018 = 100) | 100 | 60 | 53 | 97 |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában – tartományok) | [10  %–15  %] | [5  %–10  %] | [5  %–10  %] | [10  %–15  %] |
| Pénzforgalom (Index, 2018 = 100) | 100 | 124 | 85 | 176 |
| Beruházások (Index, 2018 = 100) | 100 | 68 | 75 | 53 |
| Beruházások megtérülése (Index, 2018 = 100) | 100 | 59 | 56 | 110 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók. |

(239)

Az uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Jövedelmezőség (Index, 2018 = 100)

100

100

60

60

53

53

97

97

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában – tartományok)

[10  %–15  %]

[5  %–10  %]

[5  %–10  %]

[10  %–15  %]

Pénzforgalom (Index, 2018 = 100)

100

100

124

124

85

85

176

176

Beruházások (Index, 2018 = 100)

100

100

68

68

75

75

53

53

Beruházások megtérülése (Index, 2018 = 100)

100

100

59

59

56

56

110

110

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (240) | A Bizottság az uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a felülvizsgálati időszakban megközelítette a 2018. évi szintet, de 2019-ben és 2020-ban jelentősen csökkent. Az uniós gazdasági ágazat nyeresége a felülvizsgálati időszakban 10–15 %-os volt. |
| --- | --- |

(240)

A Bizottság az uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a felülvizsgálati időszakban megközelítette a 2018. évi szintet, de 2019-ben és 2020-ban jelentősen csökkent. Az uniós gazdasági ágazat nyeresége a felülvizsgálati időszakban 10–15 %-os volt.

| (241) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A pénzforgalom a figyelembe vett időszakban pozitívan alakult: a működésből származó pénzforgalom a felülvizsgálati időszakban 76 %-kal magasabb volt, mint 2018-ban. |
| --- | --- |

(241)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A pénzforgalom a figyelembe vett időszakban pozitívan alakult: a működésből származó pénzforgalom a felülvizsgálati időszakban 76 %-kal magasabb volt, mint 2018-ban.

| (242) | Az uniós gazdasági ágazat beruházási szintje csökkenő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. Amint azt fentebb a kapacitáskihasználás kapcsán láttuk, az uniós gazdasági ágazatnak nincs azonnali szüksége arra, hogy új termelési kapacitásokba ruházzon be. |
| --- | --- |

(242)

Az uniós gazdasági ágazat beruházási szintje csökkenő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. Amint azt fentebb a kapacitáskihasználás kapcsán láttuk, az uniós gazdasági ágazatnak nincs azonnali szüksége arra, hogy új termelési kapacitásokba ruházzon be.

| (243) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség; alakulása a jövedelmezőségnek megfelelő tendenciát mutatott. |
| --- | --- |

(243)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség; alakulása a jövedelmezőségnek megfelelő tendenciát mutatott.

4.5.9.   Tőkebevonási képesség

Tőkebevonási képesség

| (244) | A mintában szereplő uniós gyártók egyike sem számolt be a tőkebevonási képességével kapcsolatos nehézségekről. |
| --- | --- |

(244)

A mintában szereplő uniós gyártók egyike sem számolt be a tőkebevonási képességével kapcsolatos nehézségekről.

4.5.10.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (245) | A (148) és (180) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint Kína, illetve Tajvan esetében egyértelmű bizonyíték áll rendelkezésre a két érintett országból érkező dömping folytatódására. Ezenkívül a Bizottság megállapította, hogy a dömpingellenes intézkedések kínai kijátszása Malajzián keresztül történő átrakodással történt (82). |
| --- | --- |

(245)

A (148) és (180) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint Kína, illetve Tajvan esetében egyértelmű bizonyíték áll rendelkezésre a két érintett országból érkező dömping folytatódására. Ezenkívül a Bizottság megállapította, hogy a dömpingellenes intézkedések kínai kijátszása Malajzián keresztül történő átrakodással történt (82).

82

| (246) | Az előzőekben ismertetett mutatók azonban azt igazolják, hogy a folytatódó dömping ellenére az uniós gazdasági ágazatnak sikerült felépülnie a korábbi dömping hatásaiból. |
| --- | --- |

(246)

Az előzőekben ismertetett mutatók azonban azt igazolják, hogy a folytatódó dömping ellenére az uniós gazdasági ágazatnak sikerült felépülnie a korábbi dömping hatásaiból.

4.5.11.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (247) | Az uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Az uniós gyártók exportteljesítménye | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolumen (tonna) | 1 326 | 1 445 | 1 188 | 1 303 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 109 | 90 | 98 |
| Átlagár (Index, 2018 = 100) | 100 | 101 | 100 | 103 |
| Forrás: kérelmező, a mintában szereplő uniós gyártók. |

(247)

Az uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Az uniós gyártók exportteljesítménye

Az uniós gyártók exportteljesítménye

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Exportvolumen (tonna)

1 326

1 445

1 188

1 303

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

109

109

90

90

98

98

Átlagár (Index, 2018 = 100)

100

100

101

101

100

100

103

103

Forrás: kérelmező, a mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (248) | Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek értékesített exportvolumene csökkent a figyelembe vett időszakban, különösen 2020-ban, a Covid19-világjárvány kitörésekor. A felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye helyreállt, és majdnem megközelítette a 2018. évi szintet. |
| --- | --- |

(248)

Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek értékesített exportvolumene csökkent a figyelembe vett időszakban, különösen 2020-ban, a Covid19-világjárvány kitörésekor. A felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye helyreállt, és majdnem megközelítette a 2018. évi szintet.

| (249) | Az átlagos exportárak a figyelembe vett időszak alatt stabilak voltak. A kiélezett verseny miatt szelektív exportpiacon az uniós gazdasági ágazat inkább a piac felső szegmensére összpontosít. |
| --- | --- |

(249)

Az átlagos exportárak a figyelembe vett időszak alatt stabilak voltak. A kiélezett verseny miatt szelektív exportpiacon az uniós gazdasági ágazat inkább a piac felső szegmensére összpontosít.

4.5.12.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

| (250) | Az érintett országokból érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt nem volt elhanyagolható, és továbbra is jelentős mértékben alákínált az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árainak. |
| --- | --- |

(250)

Az érintett országokból érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt nem volt elhanyagolható, és továbbra is jelentős mértékben alákínált az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árainak.

| (251) | A legtöbb kármutató – például a termelés, az értékesítés, a foglalkoztatás, a jövedelmezőség és a pénzforgalom – azonban pozitívan és/vagy kielégítő szinten alakult. A vizsgált mutatók ezért azt jelzik, hogy a dömpingellenes intézkedések részben elérték a kívánt eredményt, azaz megszüntették az uniós gyártókat ért károkat. |
| --- | --- |

(251)

A legtöbb kármutató – például a termelés, az értékesítés, a foglalkoztatás, a jövedelmezőség és a pénzforgalom – azonban pozitívan és/vagy kielégítő szinten alakult. A vizsgált mutatók ezért azt jelzik, hogy a dömpingellenes intézkedések részben elérték a kívánt eredményt, azaz megszüntették az uniós gyártókat ért károkat.

| (252) | A Bizottság a fentiek alapján az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi kár hatásaiból, és azt a felülvizsgálati időszak alatt az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében nem érte jelentős kár. |
| --- | --- |

(252)

A Bizottság a fentiek alapján az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi kár hatásaiból, és azt a felülvizsgálati időszak alatt az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében nem érte jelentős kár.

5.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYVESZTÉSE ESETÉN

A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYVESZTÉSE ESETÉN

| (253) | Mivel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár, a Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a Kínából és Tajvanról érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődését eredményezi-e. |
| --- | --- |

(253)

Mivel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár, a Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a Kínából és Tajvanról érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődését eredményezi-e.

| (254) | E tekintetben a Bizottság megvizsgálta az érintett országok termelési kapacitását és szabad kapacitását, az uniós piac vonzerejét és az érintett országokból érkező behozatal valószínűsíthető hatását az intézkedések hatályvesztésének esetére. |
| --- | --- |

(254)

E tekintetben a Bizottság megvizsgálta az érintett országok termelési kapacitását és szabad kapacitását, az uniós piac vonzerejét és az érintett országokból érkező behozatal valószínűsíthető hatását az intézkedések hatályvesztésének esetére.

| (255) | A (142)–(143) és a (172)–(173) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint a Kínában és Tajvanon rendelkezésre álló szabad kapacitás jelentős, együttesen az éves uniós felhasználás ötszörösét teszi ki. Továbbá a (144)–(147) és (174)–(175) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint az uniós piac – áraira és méretére tekintettel – vonzó a kínai és a tajvani gyártók számára. Ennek alapján nagy a valószínűsége annak, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése az Unióba irányuló kivitel növekedését eredményezné. |
| --- | --- |

(255)

A (142)–(143) és a (172)–(173) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint a Kínában és Tajvanon rendelkezésre álló szabad kapacitás jelentős, együttesen az éves uniós felhasználás ötszörösét teszi ki. Továbbá a (144)–(147) és (174)–(175) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint az uniós piac – áraira és méretére tekintettel – vonzó a kínai és a tajvani gyártók számára. Ennek alapján nagy a valószínűsége annak, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése az Unióba irányuló kivitel növekedését eredményezné.

| (256) | A Bizottság az intézkedések hatályvesztése esetén kialakuló valószínű árszintek vizsgálatával elemezte a behozatal ilyen mértékű növekedésének valószínű hatásait. E tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Kína tekintetében a dömpingellenes vám nélküli felülvizsgálati időszak alatti importárak szintje észszerű jelzés, mivel a kínai behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban is 5,6 %-os volt. Ez alapján és a (199) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Bizottság az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest jelentős, akár 17,7 %-os, illetve – a módszertől függően – 16,4 %-os áralákínálást állapított meg, amely a felülvizsgálati időszakban Kína esetében dömpingellenes vám hiányában következett volna be. Intézkedések hiányában tehát valószínűsíthető, hogy az áralákínálás szintje azonos nagyságrendű lesz. |
| --- | --- |

(256)

A Bizottság az intézkedések hatályvesztése esetén kialakuló valószínű árszintek vizsgálatával elemezte a behozatal ilyen mértékű növekedésének valószínű hatásait. E tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Kína tekintetében a dömpingellenes vám nélküli felülvizsgálati időszak alatti importárak szintje észszerű jelzés, mivel a kínai behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban is 5,6 %-os volt. Ez alapján és a (199) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Bizottság az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest jelentős, akár 17,7 %-os, illetve – a módszertől függően – 16,4 %-os áralákínálást állapított meg, amely a felülvizsgálati időszakban Kína esetében dömpingellenes vám hiányában következett volna be. Intézkedések hiányában tehát valószínűsíthető, hogy az áralákínálás szintje azonos nagyságrendű lesz.

| (257) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása alapján a Zhejiang Jndia és a CCCMC azt állította, hogy a Kínából érkező behozatal miatt nem ismétlődne meg a kár, mivel a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló kínai behozatal piaci részesedése mindössze 5,6 %, míg az uniós gazdasági ágazaté mintegy 70 % volt. A Zhejiang Jndia arra is rámutatott, hogy az eredeti vizsgálati időszak és a felülvizsgálati időszak között a kínai behozatal 3 238 tonnáról 719 tonnára csökkent. |
| --- | --- |

(257)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása alapján a Zhejiang Jndia és a CCCMC azt állította, hogy a Kínából érkező behozatal miatt nem ismétlődne meg a kár, mivel a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló kínai behozatal piaci részesedése mindössze 5,6 %, míg az uniós gazdasági ágazaté mintegy 70 % volt. A Zhejiang Jndia arra is rámutatott, hogy az eredeti vizsgálati időszak és a felülvizsgálati időszak között a kínai behozatal 3 238 tonnáról 719 tonnára csökkent.

| (258) | A Bizottság elutasította az állítást. Előzőleg arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár (lásd a (252) preambulumbekezdést). A Bizottság a kár megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban azonban előzetes értékelés alapján vonta le a következtetését. A következtetés tehát nem a tényleges behozatali volumenen vagy piaci részesedésen, valamint annak az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakával való összehasonlításán alapult, hanem a Kínában meglévő szabad kapacitásokon, az uniós piac vonzerején és a felülvizsgálati időszak alatt abban az esetben bekövetkező áralákínáláson, ha a kínai behozatalt nem terhelte volna dömpingellenes vám. |
| --- | --- |

(258)

A Bizottság elutasította az állítást. Előzőleg arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár (lásd a (252) preambulumbekezdést). A Bizottság a kár megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban azonban előzetes értékelés alapján vonta le a következtetését. A következtetés tehát nem a tényleges behozatali volumenen vagy piaci részesedésen, valamint annak az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakával való összehasonlításán alapult, hanem a Kínában meglévő szabad kapacitásokon, az uniós piac vonzerején és a felülvizsgálati időszak alatt abban az esetben bekövetkező áralákínáláson, ha a kínai behozatalt nem terhelte volna dömpingellenes vám.

| (259) | Tajvan esetében csak egyetlen exportáló gyártó működött együtt, miután azonban a felülvizsgálati időszakban ez a fél adta a Tajvanról érkező behozatal több mint 90 %-át, a Bizottság az áralákínálás kiszámításakor e fél ellenőrzött exportárait vette alapul. A Tajvanról érkező behozatal azonban összességében csak csekély, 1,6 %-os piaci részesedéssel bírt a felülvizsgálati időszak alatt, míg az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatt a Tajvanról érkező dömpingelt behozatal részesedése 7,8 % volt. Az eredeti vizsgálathoz benyújtott panaszban és a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a kérelmező tíz tajvani exportáló gyártót azonosított. Ez értelmetlenné teszi az áralákínálásnak a Ta Chentől származó adatokon alapuló, jövőre vonatkozó elemzését, mivel abban nem tükröződött volna az intézkedések bevezetése előtt nagy számban jelen lévő, az intézkedések bevezetését követően az uniós piacról eltűnő tajvani exportáló gyártók nagy részének valószínű árképzési magatartása. |
| --- | --- |

(259)

Tajvan esetében csak egyetlen exportáló gyártó működött együtt, miután azonban a felülvizsgálati időszakban ez a fél adta a Tajvanról érkező behozatal több mint 90 %-át, a Bizottság az áralákínálás kiszámításakor e fél ellenőrzött exportárait vette alapul. A Tajvanról érkező behozatal azonban összességében csak csekély, 1,6 %-os piaci részesedéssel bírt a felülvizsgálati időszak alatt, míg az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatt a Tajvanról érkező dömpingelt behozatal részesedése 7,8 % volt. Az eredeti vizsgálathoz benyújtott panaszban és a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a kérelmező tíz tajvani exportáló gyártót azonosított. Ez értelmetlenné teszi az áralákínálásnak a Ta Chentől származó adatokon alapuló, jövőre vonatkozó elemzését, mivel abban nem tükröződött volna az intézkedések bevezetése előtt nagy számban jelen lévő, az intézkedések bevezetését követően az uniós piacról eltűnő tajvani exportáló gyártók nagy részének valószínű árképzési magatartása.

| (260) | Ezenkívül a hatályvesztési felülvizsgálat keretében beszerzett adatok szerint a tajvani exportáló gyártók szabad kapacitásának nagy része azon gyártóknál koncentrálódik, amelyekre magasabb maradék dömpingellenes vám vonatkozik, és amelyek a felülvizsgálati időszak alatt szinte teljesen távol maradtak az uniós piactól. Ez azt mutatja, hogy a hatályban lévő intézkedések hatékonyan akadályozzák a dömpingelt behozatal uniós piacra való belépését. Mindez ugyanakkor határozottan arra utal, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jelenleg a maradék dömpingellenes vámmal távol tartott kivitel valószínűleg újraindul. |
| --- | --- |

(260)

Ezenkívül a hatályvesztési felülvizsgálat keretében beszerzett adatok szerint a tajvani exportáló gyártók szabad kapacitásának nagy része azon gyártóknál koncentrálódik, amelyekre magasabb maradék dömpingellenes vám vonatkozik, és amelyek a felülvizsgálati időszak alatt szinte teljesen távol maradtak az uniós piactól. Ez azt mutatja, hogy a hatályban lévő intézkedések hatékonyan akadályozzák a dömpingelt behozatal uniós piacra való belépését. Mindez ugyanakkor határozottan arra utal, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jelenleg a maradék dömpingellenes vámmal távol tartott kivitel valószínűleg újraindul.

| (261) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat összességében stabil pénzügyi helyzetben volt: a legtöbb kármutató pozitív tendenciát és/vagy értéket mutatott. Hangsúlyozni kell ugyanakkor, hogy a szóban forgó időszakban az uniós piacot a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések megvédték a nagy volumenű dömpingelt behozatal jelenlététől, aminek az uniós gazdasági ágazat egyértelműen előnyét látta. Az intézkedések hiányában azonban a fent kifejtett módon valószínű, hogy a kínai és tajvani gyártók gyorsan növelnék piaci részesedésüket. Ennek következtében jelentős árnyomás nehezedne az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraira, ugyanakkor pedig az újonnan megjelenő behozatal az uniós gazdasági ágazat kárára jutna piaci részesedéshez. Az uniós gazdasági ágazat ugyanis nem lenne képes megbirkózni a kínai és tajvani exportőrök keltette árnyomással, így az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete gyorsan romlana, ami jelentős kárt okozna a számára. |
| --- | --- |

(261)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat összességében stabil pénzügyi helyzetben volt: a legtöbb kármutató pozitív tendenciát és/vagy értéket mutatott. Hangsúlyozni kell ugyanakkor, hogy a szóban forgó időszakban az uniós piacot a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések megvédték a nagy volumenű dömpingelt behozatal jelenlététől, aminek az uniós gazdasági ágazat egyértelműen előnyét látta. Az intézkedések hiányában azonban a fent kifejtett módon valószínű, hogy a kínai és tajvani gyártók gyorsan növelnék piaci részesedésüket. Ennek következtében jelentős árnyomás nehezedne az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraira, ugyanakkor pedig az újonnan megjelenő behozatal az uniós gazdasági ágazat kárára jutna piaci részesedéshez. Az uniós gazdasági ágazat ugyanis nem lenne képes megbirkózni a kínai és tajvani exportőrök keltette árnyomással, így az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete gyorsan romlana, ami jelentős kárt okozna a számára.

| (262) | A Bizottság ennek alapján megállapítja, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint a Kínából és Tajvanról érkező, kárt okozó árak mellett megvalósuló dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, és a jelentős kár valószínűleg megismétlődne. |
| --- | --- |

(262)

A Bizottság ennek alapján megállapítja, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint a Kínából és Tajvanról érkező, kárt okozó árak mellett megvalósuló dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, és a jelentős kár valószínűleg megismétlődne.

6.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

6.1.   Bevezetés

Bevezetés

| (263) | Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek – nevezetesen az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek – értékelésén alapult. |
| --- | --- |

(263)

Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek – nevezetesen az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek – értékelésén alapult.

| (264) | Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(264)

Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

| (265) | Ez alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping folytatódásának és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednek következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(265)

Ez alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping folytatódásának és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednek következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket.

6.2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (266) | A (241) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint az uniós gazdasági ágazatot jelenleg már nem éri jelentős kár. A (249) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint azonban az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes megbirkózni az intézkedések megszüntetésével, miután az valószínűsíthetően a dömpingelt behozatal jelentős mértékű növekedését eredményezné. Az intézkedések hatályon kívül helyezése ezért veszélyeztetné az iparág hosszú távú életképességét. Az intézkedések fenntartása tehát az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja. |
| --- | --- |

(266)

A (241) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint az uniós gazdasági ágazatot jelenleg már nem éri jelentős kár. A (249) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint azonban az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes megbirkózni az intézkedések megszüntetésével, miután az valószínűsíthetően a dömpingelt behozatal jelentős mértékű növekedését eredményezné. Az intézkedések hatályon kívül helyezése ezért veszélyeztetné az iparág hosszú távú életképességét. Az intézkedések fenntartása tehát az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja.

6.3.   A független importőrök és a felhasználók érdeke

A független importőrök és a felhasználók érdeke

| (267) | A Bizottság az összes ismert független importőrt és felhasználót tájékoztatta a felülvizsgálat megindításáról. A független importőrök és felhasználók azonban nem tanúsítottak együttműködést. |
| --- | --- |

(267)

A Bizottság az összes ismert független importőrt és felhasználót tájékoztatta a felülvizsgálat megindításáról. A független importőrök és felhasználók azonban nem tanúsítottak együttműködést.

| (268) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása alapján a Zhejiang Jndia és a CCCMC az Euranimi 2022. augusztus 23-i beadványára hivatkozott. Az Euranimi számos importőrt képviselt, a Zhejiang Jndia és a CCCMC pedig hangsúlyozta, hogy az importőrök ennélfogva – még ha együttesen is – hangot adtak véleményüknek. A Zhejiang Jndia és a CCCMC megjegyezte, hogy az említett beadványban az Euranimi ellenezte a dömpingellenes intézkedések fenntartását, mivel a kínai rozsdamentes acél csőszerelvények behozatalára alkalmazott állítólagos „túlzott” dömpingellenes vámtételek fenntartása aláásná az e termékeket felhasználó európai feldolgozóipar nemzetközi versenyképességét. Az Euranimi továbbá azt állította, hogy az intézkedések fenntartása a vállalatok tevékenységének csökkenéséhez, munkahelyek elvesztéséhez és a nemzeti adóhatóságok által beszedhető bevételek csökkenéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(268)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása alapján a Zhejiang Jndia és a CCCMC az Euranimi 2022. augusztus 23-i beadványára hivatkozott. Az Euranimi számos importőrt képviselt, a Zhejiang Jndia és a CCCMC pedig hangsúlyozta, hogy az importőrök ennélfogva – még ha együttesen is – hangot adtak véleményüknek. A Zhejiang Jndia és a CCCMC megjegyezte, hogy az említett beadványban az Euranimi ellenezte a dömpingellenes intézkedések fenntartását, mivel a kínai rozsdamentes acél csőszerelvények behozatalára alkalmazott állítólagos „túlzott” dömpingellenes vámtételek fenntartása aláásná az e termékeket felhasználó európai feldolgozóipar nemzetközi versenyképességét. Az Euranimi továbbá azt állította, hogy az intézkedések fenntartása a vállalatok tevékenységének csökkenéséhez, munkahelyek elvesztéséhez és a nemzeti adóhatóságok által beszedhető bevételek csökkenéséhez vezetne.

| (269) | A Bizottság megállapította, hogy az Euranimi nem támasztotta alá bizonyítékokkal az állításait. Továbbá, mivel egyetlen független importőr vagy felhasználó sem működött együtt a vizsgálatban kitöltött kérdőív benyújtásával, e feleknek az intézkedésekkel kapcsolatos álláspontjával és az intézkedéseknek a versenyhelyzetükre gyakorolt hatásával kapcsolatban az Euranimi által megfogalmazott állításokat nem lehetett a vonatkozó ellenőrzött vállalatspecifikus üzleti adatokkal való egybevetéssel ellenőrizni. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(269)

A Bizottság megállapította, hogy az Euranimi nem támasztotta alá bizonyítékokkal az állításait. Továbbá, mivel egyetlen független importőr vagy felhasználó sem működött együtt a vizsgálatban kitöltött kérdőív benyújtásával, e feleknek az intézkedésekkel kapcsolatos álláspontjával és az intézkedéseknek a versenyhelyzetükre gyakorolt hatásával kapcsolatban az Euranimi által megfogalmazott állításokat nem lehetett a vonatkozó ellenőrzött vállalatspecifikus üzleti adatokkal való egybevetéssel ellenőrizni. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat.

| (270) | Ebből adódóan semmi nem utalt arra, hogy az intézkedések fenntartása olyan kedvezőtlen hatást gyakorolna a felhasználókra és/vagy az importőrökre, amelyet ne ellensúlyozna az intézkedés pozitív hozadéka. |
| --- | --- |

(270)

Ebből adódóan semmi nem utalt arra, hogy az intézkedések fenntartása olyan kedvezőtlen hatást gyakorolna a felhasználókra és/vagy az importőrökre, amelyet ne ellensúlyozna az intézkedés pozitív hozadéka.

6.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (271) | A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek arra utalnának, hogy a Kínából és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára vonatkozó intézkedések fenntartása ellentétes volna az uniós érdekkel. |
| --- | --- |

(271)

A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek arra utalnának, hogy a Kínából és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára vonatkozó intézkedések fenntartása ellentétes volna az uniós érdekkel.

7.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (272) | A dömping folytatódásának valószínűségével, a kár megismétlődésének valószínűségével és az uniós érdekkel kapcsolatban levont bizottsági következtetések alapján a Kínai Népköztársaságból és a Tajvanról származó egyes, készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvényekre vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(272)

A dömping folytatódásának valószínűségével, a kár megismétlődésének valószínűségével és az uniós érdekkel kapcsolatban levont bizottsági következtetések alapján a Kínai Népköztársaságból és a Tajvanról származó egyes, készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvényekre vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (273) | A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (5) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó. |
| --- | --- |

(273)

A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (5) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó.

| (274) | Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (5) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen. |
| --- | --- |

(274)

Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (5) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen.

| (275) | Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére. |
| --- | --- |

(275)

Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.

| (276) | Az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek kizárólag a Kínából és Tajvanról származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E behozatalok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(276)

Az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek kizárólag a Kínából és Tajvanról származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E behozatalok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (277) | Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (83). A kérelemnek tartalmaznia kell mindazokat a releváns információkat, amelyek bizonyítják, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a számára megállapított vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(277)

Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (83). A kérelemnek tartalmaznia kell mindazokat a releváns információkat, amelyek bizonyítják, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a számára megállapított vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

83

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (278) | Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a meglévő intézkedések fenntartására. Az érdekelt felek időt kaptak arra is, hogy a tájékoztatást követően észrevételeket fogalmazzanak meg, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. A beadványokat és észrevételeket a Bizottság megfelelő módon figyelembe vette. |
| --- | --- |

(278)

Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a meglévő intézkedések fenntartására. Az érdekelt felek időt kaptak arra is, hogy a tájékoztatást követően észrevételeket fogalmazzanak meg, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. A beadványokat és észrevételeket a Bizottság megfelelő módon figyelembe vette.

| (279) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (84) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(279)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (84) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

84

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (280) | Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság kedvező véleményt nyilvánított, |
| --- | --- |

(280)

Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság kedvező véleményt nyilvánított,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, jelenleg az ex 7307 23 10 és ex 7307 23 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 7307231050, 7307231055, 7307239050 és 7307239055) alá tartozó, az AISI szerinti 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 és 321H, valamint a más szabványok szerinti egyenértékű minőségekhez tartozó ausztenites korrózióálló acélokból készült, tompahegesztéses, nem karimás, készterméknek vagy nem annak minősülő, legfeljebb 406,4 mm legnagyobb külső átmérőjű, legfeljebb 16 mm falvastagságú, belső felületükön legalább 0,8 mikrométer átlagos felületi érdességű (Ra) csőszerelvények behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Végleges dömpingellenes vámtétel (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Tajvan |
| | | |
| Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd. | 5,1 | C176 |
| Minden más vállalat | 12,1 | C999 |
| Kínai Népköztársaság |
| Zhejiang Good Fittings Co., Ltd. | 55,3 | C177 |
| Zhejiang Jnda Pipeline Industry Co., Ltd. | 48,9 | C178 |
| Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd. | 30,7 | C179 |
| Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd. | 30,7 | C180 |
| Minden más együttműködő (a mintában nem szereplő) vállalat: |
| Alfa Laval Flow Equipment (Kunshan) Co., Ltd. | 41,9 | C182 |
| Kunshan Kinglai Hygienic Materials Co., Ltd. | 41,9 | C184 |
| Wifang Huoda Pipe Fittings Manufacture Co., Ltd. | 41,9 | C186 |
| Yada Piping Solutions Co., Ltd. | 41,9 | C187 |
| Jiangsu Huayang Metal Pipes Co., Ltd. | 41,9 | C188 |
| Minden más vállalat | 64,9 | C999 |

Vállalat

Végleges dömpingellenes vámtétel (%)

TARIC-kiegészítő kód

Tajvan

Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd.

5,1

C176

Minden más vállalat

12,1

C999

Kínai Népköztársaság

Zhejiang Good Fittings Co., Ltd.

55,3

C177

Zhejiang Jnda Pipeline Industry Co., Ltd.

48,9

C178

Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd.

30,7

C179

Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd.

30,7

C180

Minden más együttműködő (a mintában nem szereplő) vállalat:

Alfa Laval Flow Equipment (Kunshan) Co., Ltd.

41,9

C182

Kunshan Kinglai Hygienic Materials Co., Ltd.

41,9

C184

Wifang Huoda Pipe Fittings Manufacture Co., Ltd.

41,9

C186

Yada Piping Solutions Co., Ltd.

41,9

C187

Jiangsu Huayang Metal Pipes Co., Ltd.

41,9

C188

Minden más vállalat

64,9

C999

(3)   A dömpingellenes vámok nem alkalmazandók a King Lai Hygienic Materials Co., Ltd. tajvani exportáló gyártóra (TARIC-kiegészítő kód: C175).

(4)   A Bizottság a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra a (2) bekezdés szerint kivetett, 64,9 % mértékű végleges dömpingellenes vámot kiterjeszti a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, jelenleg az ex 7307 23 10 és ex 7307 23 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 7307231035, 7307231040, 7307239035 és 7307239040) alá tartozó, az AISI szerinti 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 és 321H, valamint a más szabványok szerinti egyenértékű minőségekhez tartozó ausztenites korrózióálló acélokból készült, tompahegesztéses, nem karimás, készterméknek vagy nem annak minősülő, legfeljebb 406,4 mm legnagyobb külső átmérőjű, legfeljebb 16 mm falvastagságú, belső felületükön legalább 0,8 mikrométer átlagos felületi érdességű (Ra) csőszerelvények behozatalára.

| Ország | Vállalat | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Malajzia | Pantech Stainless And Alloy Industries Sdn. Bhd. | A021 |
| Malajzia | SP United Industry Sdn. Bhd. | A022 |

Ország

Vállalat

TARIC-kiegészítő kód

Malajzia

Pantech Stainless And Alloy Industries Sdn. Bhd.

A021

Malajzia

SP United Industry Sdn. Bhd.

A022

(5)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek, valamint a (4) bekezdésben említett, a kiterjesztett vám hatálya alóli felmentés alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (a felülvizsgálat tárgyát képező terméket) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő [érintett ország]-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”
  Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(6)   Az 1. cikk (2) bekezdése módosítható új kínai exportáló gyártók felvételével, amelyekre a mintába fel nem vett együttműködő vállalatokra érvényes megfelelő súlyozott átlagos dömpingellenes vámot kell alkalmazni. Az új exportáló gyártónak bizonyítékot kell szolgáltatnia arra vonatkozóan, hogy:

| a) | az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában, azaz 2014. október 1-jétől 2015. szeptember 30-ig nem exportálta a Kínai Népköztársaságból származó, az 1. cikk (1) bekezdésében megnevezett árut; |
| --- | --- |

a)

az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában, azaz 2014. október 1-jétől 2015. szeptember 30-ig nem exportálta a Kínai Népköztársaságból származó, az 1. cikk (1) bekezdésében megnevezett árut;

| b) | nem áll kapcsolatban olyan exportőrrel vagy gyártóval, amelyre az e rendelettel bevezetett intézkedések alkalmazandók és amely együttműködött a vám kivetését megalapozó vizsgálatban; és |
| --- | --- |

b)

nem áll kapcsolatban olyan exportőrrel vagy gyártóval, amelyre az e rendelettel bevezetett intézkedések alkalmazandók és amely együttműködött a vám kivetését megalapozó vizsgálatban; és

| c) | az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakának végét követően exportálta ténylegesen a Kínai Népköztársaságból származó, a felülvizsgálat tárgyát képező terméket vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportjára. |
| --- | --- |

c)

az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakának végét követően exportálta ténylegesen a Kínai Népköztársaságból származó, a felülvizsgálat tárgyát képező terméket vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportjára.

2. cikk

Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. április 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/141 végrehajtási rendelete (2017. január 26.) a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült, tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 22., 2017.1.27., 14. o.).

2

(3)  Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 168., 2021.5.5., 5. o.).

3

(4)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból és a Tajvanról származó egyes, készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 40., 2022.1.26., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2022/894 végrehajtási rendelete (2022. június 7.) a Kínai Népköztársaságból származó, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozataláról szóló (EU) 2017/141 végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozatalával megvalósított esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat megindításáról, valamint az érintett behozatalokra vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről (HL L 155., 2022.6.8., 36. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2023/453 végrehajtási rendelete (2023. március 2.) a Kínai Népköztársaságból származó, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozataláról szóló (EU) 2017/141 végrehajtási rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára való kiterjesztéséről (HL L 67., 2023.3.3., 19. o.).

6

(7)  Egyesült Államok – Sunset Review of Anti-Dumping Duties on Corrosion-Resistant Carbon Steel Flat Products from Japan - Report of the Panel (A Japánból származó korrózióálló síkhengerelt szénacél termékekre kivetett dömpingellenes vámok hatályvesztési felülvizsgálata – A vizsgálóbizottság jelentése) (WT/DS244/R), 7.271. pont. Egyesült Államok – Sunset Review of Anti-Dumping Duties on Corrosion-Resistant Carbon Steel Flat Products from Japan - Report of the Appellate Body (A Japánból származó korrózióálló síkhengerelt szénacél termékekre kivetett dömpingellenes vámok hatályvesztési felülvizsgálata – A Fellebbezési Testület jelentése) (WT/DS244/AB/R), 114. és 168., 177. és 178. pont. Európai Unió – A Kínából származó egyes lábbelikre vonatkozó dömpingellenes intézkedések – A vizsgálóbizottság jelentése (WT/DS405/R), 7.333. és 7.495. pont.

7

(8)  Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem, B.1.1.2. szakasz, 8. o.

8

(9)  Uo.

9

(10)  Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem, B.1.1.13. szakasz, 15. o.

10

(11)  https://www.apec.org/publications/2011/01/the-impacts-and-benefits-of-structural-reforms-in-transport-energy-and-telecommunications-sectors

11

(12)  Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem, 80. pont és C. melléklet – DM – 02 KN.

12

(13)  Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem, 93. pont és nyilvános mellékletek, 20.1–20.4.

13

(14)  
  „Bármely, természeténél fogva bizalmas információt (mivel felfedése például jelentős versenyelőnyhöz juttatna egy versenytársat, vagy pedig rendkívül hátrányosan érintené az információt rendelkezésre bocsátó személyt vagy azt a személyt, akitől az információt rendelkezésre bocsátó személy az információt szerezte), vagy olyan információt, amelyet a vizsgálatban érintett felek bizalmas információként bocsátottak rendelkezésre a hatóságoknak, megfelelő indoklás estén bizalmas információként kell kezelniük. Az ilyen információ nem fedhető fel az információt rendelkezésre bocsátó fél külön engedélye nélkül”.

14

(15)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2574

15

(16)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

16

(17)  https://connect.ihsmarkit.com/gta/home

17

(18)  A Bizottság (EU) 2022/802 végrehajtási rendelete (2022. május 20.) a Kínai Népköztársaságból és Brazíliából származó, elektrolitikus úton króm-oxiddal bevont acéltermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 143., 2022.5.23., 11. o.); a Bizottság (EU) 2022/191 végrehajtási rendelete (2022. február 16.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 36., 2022.2.17., 1. o.); a Bizottság (EU) 2022/95 végrehajtási rendelete (2022. január 24.) a Kínai Népköztársaságból származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó, a Tajvanon, az Indonéziában, a Srí Lankán és a Fülöp-szigeteken feladott, akár ezekből az országokból származóként, akár nem ilyenként bejelentett, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára is kiterjesztett végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 16., 2022.1.25., 36. o.); a Bizottság (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelete (2021. december 15.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes közüzemi méretű acél szélerőműtornyok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 450., 2021.12.16., 59. o.); a Bizottság (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete (2021. április 16.) a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-csövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 132., 2021.4.19., 145. o.).

18

(19)  Lásd: az (EU) 2022/802 végrehajtási rendelet, (75) preambulumbekezdés; az (EU) 2022/191 végrehajtási rendelet, (208) preambulumbekezdés; az (EU) 2022/95 végrehajtási rendelet, (59) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelet, (67)–(74) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/635 végrehajtási rendelet, (149)–(150) preambulumbekezdés.

19

(20)  Lásd: az (EU) 2022/802 végrehajtási rendelet, (49)–(50) preambulumbekezdés; az (EU) 2022/191 végrehajtási rendelet, (192) preambulumbekezdés; az (EU) 2022/95 végrehajtási rendelet, (46) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelet, (67)–(74) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/635 végrehajtási rendelet, (115)–(118) preambulumbekezdés.

20

(21)  Lásd: az (EU) 2022/802 végrehajtási rendelet, (51)–(52) preambulumbekezdés; az (EU) 2022/191 végrehajtási rendelet, (193)–(194) preambulumbekezdés; az (EU) 2022/95 végrehajtási rendelet, (47) preambulumbekezdés; az EU) 2021/2239 végrehajtási rendelet, (67)–(74) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/635 végrehajtási rendelet, (119)–(122) preambulumbekezdés. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg, a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy az állami tulajdonú vállalatokban ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak. Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát. Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.

21

(22)  Lásd: az (EU) 2022/802 végrehajtási rendelet, (53)–(58) preambulumbekezdés; az (EU) 2022/191 végrehajtási rendelet, (195)–(201) preambulumbekezdés; az (EU) 2022/95 végrehajtási rendelet, (48)–(52) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelet, (67)–(74) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/635 végrehajtási rendelet, (123)–(129) preambulumbekezdés.

22

(23)  Lásd: az (EU) 2022/802 végrehajtási rendelet, (59) preambulumbekezdés; az (EU) 2022/191 végrehajtási rendelet, (202) preambulumbekezdés; az (EU) 2022/95 végrehajtási rendelet, (53) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelet, (67)–(74) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/635 végrehajtási rendelet, (130)–(133) preambulumbekezdés.

23

(24)  Lásd: az (EU) 2022/802 végrehajtási rendelet, (60) preambulumbekezdés; az (EU) 2022/191 végrehajtási rendelet, (203) preambulumbekezdés; az (EU) 2022/95 végrehajtási rendelet, (54) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelet, (67)–(74) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/635 végrehajtási rendelet, (134)–(135) preambulumbekezdés.

24

(25)  Lásd: az (EU) 2022/802 végrehajtási rendelet, (61)–(62) preambulumbekezdés; az (EU) 2022/191 végrehajtási rendelet, (204) preambulumbekezdés; az (EU) 2022/95 végrehajtási rendelet, (55) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelet, (67)–(74) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/635 végrehajtási rendelet, (136)–(145) preambulumbekezdés.

25

(26)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum, SWD(2017) 483 final/2, 2017.12.20., megtekinthető a következő internetcímen: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

26

(27)  Európai Uniós Kínai Kereskedelmi Kamara: „Kapacitásfelesleg Kínában: A párt reformterveinek akadálya”, megtekinthető a következő internetcímen: Overcapacity in China (europeanchamber.com.cn) (hozzáférés: 2022. szeptember 7.).

27

(28)  A Bizottság (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete (2021. április 16.) a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél csövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 132., 2021.4.19., 145. o.); a Bizottság (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete (2020. április 7.) az Indonéziából, a Kínai Népköztársaságból és a Tajvanról származó egyes melegen hengerelt rozsdamentesacél lemezek és tekercsek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 110., 2020.4.8., 3. o.).

28

(29)  Végleges megállapítások a Kínából származó vagy onnan exportált egyes szilíciumfémek dömpingje és támogatása tekintetében (CBSA, dömpingügy száma: AD/1400), 543. sz. jelentés: Vizsgálat a Kínai Népköztársaságból Ausztráliába exportált extrudált alumíniumtermékekre alkalmazandó dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések folytatásáról, 2020. szeptember 14.

29

(30)  Az acéliparban kialakult kapacitásfelesleggel foglalkozó globális fórum miniszteri jelentése, 2018. szeptember 20.

30

(31)  Jelentés: 14. fejezet, 358. o. a magán- és az állami tulajdonú vállalatok a termelést tekintve 51 %-ot, illetve 49 %-ot, a kapacitásokat tekintve 56 %-ot, illetve 44 %-ot képviselnek.

31

(32)  Megtekinthető a következő internetcímen:

32

www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm; https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e, valamint

www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (hozzáférés: 2022. szeptember 7.).

(33)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (hozzáférés: 2022. szeptember 7.).

33

(34)  Miként a China Baowu Steel Group által a Magang Steel vállalatban 2019 júniusában szerzett többségi részesedése esetében, lásd: https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (hozzáférés: 2022. augusztus 4.).

34

(35)  Lásd: https://www.miit.gov.cn/gzcy/yjzj/art/2020/art_af1bef04b9624997956b2bff6cdb7383.html (hozzáférés: 2022. szeptember 7.).

35

(36)  Lásd a terv IV. szakaszának 3. alszakaszát, amely megtekinthető a következő internetcímen: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tz/art/2021/art_2960538d19e34c66a5eb8d01b74cbb20.html (hozzáférés: 2022. szeptember 7.).

36

(37)  Lásd a tizennegyedik ötéves acélipar-fejlesztési terv előszavát.

37

(38)  Lásd a csoport internetes oldalát, amely a következő címen érhető el: http://www.baowugroup.com/about/board_of_directors (hozzáférés: 2022. szeptember 7.).

38

(39)  Lásd a vállalat internetes oldalát, amely a következő internetcímen érhető el: https://www.baosteel.com/about/manager (hozzáférés: 2022. szeptember 7.).

39

(40)  Lásd: www.goodfittings.cn/newsview.asp?id=21 (hozzáférés: 2022. szeptember 7.).

40

(41)  Lásd: http://www.gghy.org/ (hozzáférés: 2022. november 24.).

41

(42)  Lásd: http://www.gghy.org/members/shownews.php?id=11744&lang=cn

42

(hozzáférés: 2022. november 24.).

(43)  Lásd: http://www.gghy.org/newslist/shownews.php?id=12987&lang=cn

43

(hozzáférés: 2022. november 24.).

(44)  Jelentés: III. rész, 14. fejezet, 346. és köv. o.

44

(45)  Lásd: a Kínai Népköztársaság tizennegyedik ötéves terve a nemzetgazdasági és a társadalmi fejlődéséről, valamint a 2035-re vonatkozó hosszú távú célkitűzésekről, III. rész VIII. cikk, megtekinthető a következő internetcímen: https://cset.georgetown.edu/publication/china-14th-five-year-plan/ (hozzáférés: 2022. szeptember 7.).

45

(46)  Lásd különösen: a terv I. és II. szakasza.

46

(47)  
  „Az ipari szerkezetátalakítás irányadó jegyzéke (2019. évi változat)”, amelyet a Kínai Népköztársaság Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottságának 2019. augusztus 27-i 29. sz. rendelete hagyott jóvá; megtekinthető a következő internetcímen: http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf (hozzáférés: 2022. szeptember 7.).

47

(48)  Lásd: a Bizottság (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (134)–(135) preambulumbekezdés; a Bizottság (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (143)–(144) preambulumbekezdés.

48

(49)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.lawinfochina.com/display.aspx?lib=law&id=7195&CGid (hozzáférés: 2022. november 23.).

49

(50)  Megtekinthető a következő internetcímen: www.npc.gov.cn/zgrdw/englishnpc/Constitution/node_2825.htm (hozzáférés: 2022. november 23.).

50

(51)  Lásd például a vállalkozások állami tulajdonú eszközeinek felügyeletére és kezelésére vonatkozó átmeneti szabályok 14. cikkét, megtekinthető a következő internetcímen: http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=02b98fb0efda657abdfb&lib=law (hozzáférés: 2022. november 23.).

51

(52)  Jelentés: 4. fejezet, 41–42. és 83. o.

52

(53)  Lásd a tizennegyedik ötéves terv LXIV. cikkének 2. szakaszát.

53

(54)  Lásd a nyersanyagipar fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terv VIII. szakaszát.

54

(55)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

55

(56)  Ha a felülvizsgálat tárgyát képező terméket egyetlen hasonló fejlettségű országban sem gyártják, a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó termék is figyelembe vehető.

56

(57)  https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/t/thailand/THA.pdf

57

(58)  http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static

58

(59)  https://en.pwa.co.th/contents/service/table-price

59

(60)  http://www.nso.go.th/sites/2014en/Pages/Statistical%20Themes/Population-Society/Labour/Labour-Force.aspx

60

(61)  Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem, B.1.1.2. szakasz, 8. o.

61

(62)  Uo.

62

(63)  Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem, B.1.1.13. szakasz, 15. o.

63

(64)  https://www.globaltradealert.org/data_extraction

64

(65)  Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem, 01–05. melléklet.

65

(66)  https://pantech-group.com/wp-content/uploads/Pantech_AR2022.pdf

66

(67)  A Zhejiang Jndia az eredeti vizsgálat mintájában szereplő exportáló gyártók egyike volt. Ennélfogva egyedi – TARIC-kiegészítő kódjával azonosított – importja elérhető a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban. A felülvizsgálati időszakban jelentős mennyiséget exportált az Unióba.

67

(68)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.). Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a rendes érték megállapítása céljából nem vehetők figyelembe ezen országok belföldi árai.

68

(69)  https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/t/thailand/THA.pdf

69

(70)  https://www.ilo.org/shinyapps/bulkexplorer17/?lang=en&segment=indicator&id=HOW_TEMP_SEX_ECO_NB_A

70

(71)  https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/t/thailand/THA.pdf

71

(72)  www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static

72

(73)  https://en.pwa.co.th/contents/service/table-price

73

(74)  Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem, C-DM-02CN. melléklet.

74

(75)  https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/c/china/CHN.pdf

75

(76)  Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem, C.4.1. szakasz, 41. o., valamint a D-08. sz. nyilvános melléklet.

76

(77)  https://connect.ihsmarkit.com/home

77

(78)  Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem, C-DM-02CN. melléklet.

78

(79)  Az eredeti vizsgálatban két tajvani vállalat – a Ta Chen és a King Lai – működött együtt. Utóbbi esetében a Bizottság 0 %-os egyéni dömpingkülönbözetet állapított meg, ezért nem képezi e vizsgálat részét. A 14. cikk (6) bekezdése szerinti, adatokat az egyes gyártók szintjén tartalmazó adatbázisból származó behozatali adatok szerint a figyelembe vett időszakban nem érkezett behozatal a King Laitól.

79

(80)  A vállalat 2022. november 2-i, indokolást tartalmazó magyarázó e-mailje és a helyszíni ellenőrzés során gyűjtött információk.

80

(81)  Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem, C.4.2. szakasz.

81

(82)  A Bizottság (EU) 2023/453 végrehajtási rendelete (2023. március 2.) a Kínai Népköztársaságból származó, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozataláról szóló (EU) 2017/141 végrehajtási rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára való kiterjesztéséről (HL L 67., 2023.3.3., 19. o.).

82

(83)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

83

(84)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

84

---

HATÁROZATOK

| 2023.4.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 101/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 101/64

---

A TANÁCS (KKBP) 2023/810 HATÁROZATA

(2023. április 13.)

a halálos erő célba juttatására tervezett katonai felszereléseknek, valamint platformoknak az ukrán fegyveres erők számára való biztosítása céljából az Európai Békekeret keretében megvalósuló támogatási intézkedésről szóló (KKBP) 2022/338 határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére és 41. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2022. február 28-án elfogadta a (KKBP) 2022/338 határozatot (1), amely támogatási intézkedést hozott létre halálos erő célba juttatására tervezett katonai felszereléseknek, valamint platformoknak az ukrán fegyveres erők számára való biztosításának fedezésére szánt 450 000 000 EUR pénzügyi referenciaösszeggel (a továbbiakban: a pénzügyi referenciaösszeg). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2022. február 28-án elfogadta a (KKBP) 2022/338 határozatot (1), amely támogatási intézkedést hozott létre halálos erő célba juttatására tervezett katonai felszereléseknek, valamint platformoknak az ukrán fegyveres erők számára való biztosításának fedezésére szánt 450 000 000 EUR pénzügyi referenciaösszeggel (a továbbiakban: a pénzügyi referenciaösszeg).

| (2) | A Tanács 2022. március 23-án elfogadta a (KKBP) 2022/471 határozatot (2), amely 900 000 000 EUR-ra növelte a pénzügyi referenciaösszeget. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2022. március 23-án elfogadta a (KKBP) 2022/471 határozatot (2), amely 900 000 000 EUR-ra növelte a pénzügyi referenciaösszeget.

| (3) | A Tanács 2022. április 13-án elfogadta a (KKBP) 2022/636 határozatot (3), amely 1 350 000 000 EUR-ra növelte a pénzügyi referenciaösszeget. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2022. április 13-án elfogadta a (KKBP) 2022/636 határozatot (3), amely 1 350 000 000 EUR-ra növelte a pénzügyi referenciaösszeget.

| (4) | A Tanács 2022. május 23-án elfogadta a (KKBP) 2022/809 határozatot (4), amely 1 840 000 000 EUR-ra növelte a pénzügyi referenciaösszeget. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács 2022. május 23-án elfogadta a (KKBP) 2022/809 határozatot (4), amely 1 840 000 000 EUR-ra növelte a pénzügyi referenciaösszeget.

| (5) | A Tanács 2022. július 21-én elfogadta a (KKBP) 2022/1285 határozatot (5), amely 2 330 000 000 EUR-ra növelte a pénzügyi referenciaösszeget. |
| --- | --- |

(5)

A Tanács 2022. július 21-én elfogadta a (KKBP) 2022/1285 határozatot (5), amely 2 330 000 000 EUR-ra növelte a pénzügyi referenciaösszeget.

| (6) | A Tanács 2022. október 17-én elfogadta a (KKBP) 2022/1971 határozatot (6), amely 2 820 000 000 EUR-ra növelte a pénzügyi referenciaösszeget. |
| --- | --- |

(6)

A Tanács 2022. október 17-én elfogadta a (KKBP) 2022/1971 határozatot (6), amely 2 820 000 000 EUR-ra növelte a pénzügyi referenciaösszeget.

| (7) | A Tanács 2023. február 2-án elfogadta a (KKBP) 2023/230 határozatot (7), amely 3 120 000 000 EUR-ra növelte a pénzügyi referenciaösszeget. |
| --- | --- |

(7)

A Tanács 2023. február 2-án elfogadta a (KKBP) 2023/230 határozatot (7), amely 3 120 000 000 EUR-ra növelte a pénzügyi referenciaösszeget.

| (8) | Ukrajna sürgős igényeinek megfelelően – amelyek különösen az Európai Tanács 2023. február 9-i rendkívüli ülésén kerültek megtárgyalásra –, valamint a Tanács 2023. március 20-i határozata alapján a pénzügyi referenciaösszeget további 1 000 000 000 EUR-val meg kell emelni. |
| --- | --- |

(8)

Ukrajna sürgős igényeinek megfelelően – amelyek különösen az Európai Tanács 2023. február 9-i rendkívüli ülésén kerültek megtárgyalásra –, valamint a Tanács 2023. március 20-i határozata alapján a pénzügyi referenciaösszeget további 1 000 000 000 EUR-val meg kell emelni.

| (9) | A Tanács 2023. március 20-án háromutas megközelítésről állapodott meg, amelynek célja különösen a szállítás és a közös beszerzés felgyorsítása annak érdekében, hogy az elkövetkező tizenkét hónapon belül közös erőfeszítéssel egymillió darab tüzérségi lőszer Ukrajna számára történő rendelkezésre bocsátására kerüljön sor, és felszólított e három, egymással összefüggő, párhuzamosan és koordináltan követendő út gyors végrehajtására. A Tanács felhívta a tagállamokat, hogy sürgősséggel eljárva szállítsanak Ukrajnának föld-föld, valamint tüzérségi lőszereket, továbbá – kérés esetén – rakétákat. A Tanács rendszeresen, havonta tájékoztatást fog kapni a támogatási intézkedés megvalósításáról annak érdekében, hogy figyelemmel tudja kísérni az egymillió darab tüzérségi lőszer Ukrajnának való biztosítására irányuló cél teljesülésének alakulását. A harmadik útra vonatkozóan a Tanács felkérte emellett a Bizottságot, hogy terjesszen elő konkrét javaslatokat az európai védelmi ipar gyártási kapacitása bővítésének sürgős támogatása, az ellátási láncok biztosítása, hatékony beszerzési eljárások elősegítése, a gyártási kapacitások hiányosságainak kezelése és a beruházások – adott esetben az uniós költségvetés mozgósításával történő – előmozdítása érdekében. |
| --- | --- |

(9)

A Tanács 2023. március 20-án háromutas megközelítésről állapodott meg, amelynek célja különösen a szállítás és a közös beszerzés felgyorsítása annak érdekében, hogy az elkövetkező tizenkét hónapon belül közös erőfeszítéssel egymillió darab tüzérségi lőszer Ukrajna számára történő rendelkezésre bocsátására kerüljön sor, és felszólított e három, egymással összefüggő, párhuzamosan és koordináltan követendő út gyors végrehajtására. A Tanács felhívta a tagállamokat, hogy sürgősséggel eljárva szállítsanak Ukrajnának föld-föld, valamint tüzérségi lőszereket, továbbá – kérés esetén – rakétákat. A Tanács rendszeresen, havonta tájékoztatást fog kapni a támogatási intézkedés megvalósításáról annak érdekében, hogy figyelemmel tudja kísérni az egymillió darab tüzérségi lőszer Ukrajnának való biztosítására irányuló cél teljesülésének alakulását. A harmadik útra vonatkozóan a Tanács felkérte emellett a Bizottságot, hogy terjesszen elő konkrét javaslatokat az európai védelmi ipar gyártási kapacitása bővítésének sürgős támogatása, az ellátási láncok biztosítása, hatékony beszerzési eljárások elősegítése, a gyártási kapacitások hiányosságainak kezelése és a beruházások – adott esetben az uniós költségvetés mozgósításával történő – előmozdítása érdekében.

| (10) | Rendszeres találkozókra fog továbbá sor kerülni a nemzeti haderőfejlesztési igazgatók szintjén a védelmi célú közös beszerzéssel foglalkozó munkacsoporttal (Bizottság, Európai Külügyi Szolgálat, Európai Védelmi Ügynökség), hogy fel lehessen mérni a szükségleteket és az ipari képességeket, valamint biztosítani lehessen a megfelelően szoros koordinációt, különösen a készletekből történő rendelkezésre bocsátás, a meglévő megrendelések újrapriorizálása és a különböző közös beszerzési projektek tekintetében, a három különböző út megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(10)

Rendszeres találkozókra fog továbbá sor kerülni a nemzeti haderőfejlesztési igazgatók szintjén a védelmi célú közös beszerzéssel foglalkozó munkacsoporttal (Bizottság, Európai Külügyi Szolgálat, Európai Védelmi Ügynökség), hogy fel lehessen mérni a szükségleteket és az ipari képességeket, valamint biztosítani lehessen a megfelelően szoros koordinációt, különösen a készletekből történő rendelkezésre bocsátás, a meglévő megrendelések újrapriorizálása és a különböző közös beszerzési projektek tekintetében, a három különböző út megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében.

| (11) | Az Állandó Képviselők Bizottsága figyelemmel fogja kísérni a háromutas megközelítés koordinált és párhuzamos végrehajtását. |
| --- | --- |

(11)

Az Állandó Képviselők Bizottsága figyelemmel fogja kísérni a háromutas megközelítés koordinált és párhuzamos végrehajtását.

| (12) | A (KKBP) 2022/338 határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(12)

A (KKBP) 2022/338 határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A (KKBP) 2022/338 határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A támogatási intézkedéssel kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg 4 120 000 000 EUR.”
  ; |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A támogatási intézkedéssel kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg 4 120 000 000 EUR.”

| b) | A (3) és (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A támogatási intézkedésekért felelős ügyvezető a (KKBP) 2021/509 határozat 29. cikkének (5) bekezdésével összhangban felhívás útján – 4 120 000 000 EUR erejéig – hozzájárulásokat kérhet e határozat elfogadását követően. A támogatási intézkedésekért felelős ügyvezető által felhívás útján kért források csak a (KKBP) 2021/509 határozattal létrehozott bizottság által a támogatási intézkedésnek megfelelő költségvetés-módosításokban és éves költségvetésekben jóváhagyott korlátok között használhatók fel kiadások kifizetésére.


  (4)   A támogatási intézkedés végrehajtásához kapcsolódó kiadások 2022. január 1-jétől a Tanács által meghatározandó időpontig számolhatók el:






  a) | A 2022. március 11. előtt felmerült elszámolható kiadások maximális összege 450 000 000 EUR. |
| --- | --- | --- |

b)

A (3) és (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A támogatási intézkedésekért felelős ügyvezető a (KKBP) 2021/509 határozat 29. cikkének (5) bekezdésével összhangban felhívás útján – 4 120 000 000 EUR erejéig – hozzájárulásokat kérhet e határozat elfogadását követően. A támogatási intézkedésekért felelős ügyvezető által felhívás útján kért források csak a (KKBP) 2021/509 határozattal létrehozott bizottság által a támogatási intézkedésnek megfelelő költségvetés-módosításokban és éves költségvetésekben jóváhagyott korlátok között használhatók fel kiadások kifizetésére.

(4)   A támogatási intézkedés végrehajtásához kapcsolódó kiadások 2022. január 1-jétől a Tanács által meghatározandó időpontig számolhatók el:

a)

A 2022. március 11. előtt felmerült elszámolható kiadások maximális összege 450 000 000 EUR.

| b) | A 2022. március 11-től 2022. július 20-ig tartó időszakra elszámolható maximális összeg 1 390 000 000 EUR. |
| --- | --- |

b)

A 2022. március 11-től 2022. július 20-ig tartó időszakra elszámolható maximális összeg 1 390 000 000 EUR.

| c) | A 2022. július 21. és 2022. november 30. közötti időszakra elszámolható maximális összeg 677 420 154,06 EUR. |
| --- | --- |

c)

A 2022. július 21. és 2022. november 30. közötti időszakra elszámolható maximális összeg 677 420 154,06 EUR.

| d) | 2022. december 1-jétől 1 602 579 845,94 EUR számolható el. Ebből az összegből 1 000 000 000 EUR 2023. február 9-től 2023. május 31-ig számolható el a meglévő készletekből vagy a meglévő megrendelések újrapriorizálása révén adományozott, az említett időszakban leszállított anyagok megtérítésének finanszírozására, a föld-föld, valamint tüzérségi lőszerek, továbbá – kérés esetén – rakéták tekintetében. Az utóbbi összegből fel nem használt pénzeszközöket a támogatási intézkedés keretében 2022. december 1-je óta térítésre jogosult összes, halált okozó felszerelés megtérítésére kell fordítani, összhangban az Ukrajna szükségleteit tartalmazó jegyzékben meghatározott prioritásokkal. |
| --- | --- |

d)

2022. december 1-jétől 1 602 579 845,94 EUR számolható el. Ebből az összegből 1 000 000 000 EUR 2023. február 9-től 2023. május 31-ig számolható el a meglévő készletekből vagy a meglévő megrendelések újrapriorizálása révén adományozott, az említett időszakban leszállított anyagok megtérítésének finanszírozására, a föld-föld, valamint tüzérségi lőszerek, továbbá – kérés esetén – rakéták tekintetében. Az utóbbi összegből fel nem használt pénzeszközöket a támogatási intézkedés keretében 2022. december 1-je óta térítésre jogosult összes, halált okozó felszerelés megtérítésére kell fordítani, összhangban az Ukrajna szükségleteit tartalmazó jegyzékben meghatározott prioritásokkal.

| e) | A karbantartással és javítással kapcsolatos kiadások 2022. október 17-től, a felújítással kapcsolatos kiadások pedig 2023. február 2-tól számolhatók el.” |
| --- | --- |

e)

A karbantartással és javítással kapcsolatos kiadások 2022. október 17-től, a felújítással kapcsolatos kiadások pedig 2023. február 2-tól számolhatók el.”

| 2. | A 4. cikk (4) bekezdésének e) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | a Cseh Köztársaság védelmi minisztériuma;” |
| --- | --- | --- |

2.

A 4. cikk (4) bekezdésének e) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„e)

a Cseh Köztársaság védelmi minisztériuma;”

| 3. | A 4. cikk (4) bekezdésének o) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „o) | Litvánia honvédelmi minisztériuma;” |
| --- | --- | --- |

3.

A 4. cikk (4) bekezdésének o) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„o)

Litvánia honvédelmi minisztériuma;”

| 4. | A 7. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „A főképviselő a tagállamok által szolgáltatott információk alapján rendszeresen, havonta jelentést tesz a Tanácsnak a 2. cikk (4) bekezdése d) pontjának végrehajtásáról a leszállított tüzérségi lőszerek, továbbá – kérés esetén – rakéták száma tekintetében.” |
| --- | --- |

4.

A 7. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„A főképviselő a tagállamok által szolgáltatott információk alapján rendszeresen, havonta jelentést tesz a Tanácsnak a 2. cikk (4) bekezdése d) pontjának végrehajtásáról a leszállított tüzérségi lőszerek, továbbá – kérés esetén – rakéták száma tekintetében.”

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2023. április 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. ROSWALL

---

(1)  A Tanács (KKBP) 2022/338 határozata (2022. február 28.) halálos erő célba juttatására tervezett katonai felszereléseknek, valamint platformoknak az ukrán fegyveres erők számára való biztosítása céljából az Európai Békekeret keretében megvalósuló támogatási intézkedésről (HL L 60., 2022.2.28., 1. o.).

1

(2)  A Tanács (KKBP) 2022/471 határozata (2022. március 23.) a halálos erő célba juttatására tervezett katonai felszereléseknek, valamint platformoknak az ukrán fegyveres erők számára való biztosítása céljából az Európai Békekeret keretében megvalósuló támogatási intézkedésről szóló (KKBP) 2022/338 határozat módosításáról (HL L 96., 2022.3.24., 43. o.).

2

(3)  A Tanács (KKBP) 2022/636 határozata (2022. április 13.) a halálos erő célba juttatására tervezett katonai felszereléseknek, valamint platformoknak az ukrán fegyveres erők számára való biztosítása céljából az Európai Békekeret keretében megvalósuló támogatási intézkedésről szóló (KKBP) 2022/338 határozat módosításáról (HL L 117., 2022.4.19., 34. o.).

3

(4)  A Tanács (KKBP) 2022/809 határozata (2022. május 23.) a halálos erő célba juttatására tervezett katonai felszereléseknek, valamint platformoknak az ukrán fegyveres erők számára való biztosítása céljából az Európai Békekeret keretében megvalósuló támogatási intézkedésről szóló (KKBP) 2022/338 határozat módosításáról (HL L 145., 2022.5.24., 40. o.).

4

(5)  A Tanács (KKBP) 2022/1285 határozata (2022. július 21.) a halálos erő célba juttatására tervezett katonai felszereléseknek, valamint platformoknak az ukrán fegyveres erők számára való biztosítása céljából az Európai Békekeret keretében megvalósuló támogatási intézkedésről szóló (KKBP) 2022/338 határozat módosításáról (HL L 195., 2022.7.22., 93. o.).

5

(6)  A Tanács (KKBP) 2022/1971 határozata (2022. október 17.) a halálos erő célba juttatására tervezett katonai felszereléseknek, valamint platformoknak az ukrán fegyveres erők számára való biztosítása céljából az Európai Békekeret keretében megvalósuló támogatási intézkedésről szóló (KKBP) 2022/338 határozat módosításáról (HL L 270., 2022.10.18., 95. o.).

6

(7)  A Tanács (KKBP) 2023/230 határozata (2023. február 2.) a halálos erő célba juttatására tervezett katonai felszereléseknek, valamint platformoknak az ukrán fegyveres erők számára való biztosítása céljából az Európai Békekeret keretében megvalósuló támogatási intézkedésről szóló (KKBP) 2022/338 határozat módosításáról (HL L 32., 2023.2.3., 62. o.).

7

---

| 2023.4.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 101/67 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 101/67

---

A TANÁCS (KKBP) 2023/811 HATÁROZATA

(2023. április 13.)

az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2014. március 17-én elfogadta a 2014/145/KKBP határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2014. március 17-én elfogadta a 2014/145/KKBP határozatot (1).

| (2) | A Tanács 2023. március 13-án elfogadta a (KKBP) 2023/572 határozatot (2), amely további hat hónapra megújította a 2014/145/KKBP határozatban előírt intézkedéseket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2023. március 13-án elfogadta a (KKBP) 2023/572 határozatot (2), amely további hat hónapra megújította a 2014/145/KKBP határozatban előírt intézkedéseket.

| (3) | A Tanács új információk birtokába jutott a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó, a 2014/145/KKBP határozat mellékletében szereplő egyes személyekkel kapcsolatban. Az említett információk alapján 35 személyre vonatkozó bejegyzést naprakésszé kell tenni. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács új információk birtokába jutott a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó, a 2014/145/KKBP határozat mellékletében szereplő egyes személyekkel kapcsolatban. Az említett információk alapján 35 személyre vonatkozó bejegyzést naprakésszé kell tenni.

| (4) | A 2014/145/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A 2014/145/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/145/KKBP határozat melléklete az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2023. április 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. ROSWALL

---

(1)  A Tanács 2014/145/KKBP határozata (2014. március 17.) az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről (HL L 78., 2014.3.17., 16. o.).

1

(2)  A Tanács (KKBP) 2023/572 határozata (2023. március 13.) az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP határozat módosításáról (HL L 75. I, 2023.3.14., 134. o.).

2

---

MELLÉKLET

A 2014/145/KKBP határozat mellékletében „Az 1. és 2. cikkben említett személyek, szervezetek és szervek jegyzéke” című részben a 92, 720, 723, 728, 879, 1172, 1348, 1349– 359, 1361–1364 és 1366–1378 bejegyzések helyébe a következő bejegyzések lépnek:

| | Személyek | Név | Azonosító adatok | Indokolás | A jegyzékbe vétel dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „92. | Arkady Romanovich ROTENBERG
  Arkadii Romanovich ROTENBERG
  (Аркадий Романович РОТЕНБЕРГ) | Nem: férfi
  Születési idő: 1951.12.15.
  Születési hely: Leningrad, egykori USSR (jelenleg St. Petersburg, Russian Federation) | Arkady Rotenberg prominens orosz üzletember, aki közeli személyes kapcsolatban áll Putin elnökkel. 2014 márciusa óta több mint 7 milliárd USD értékű állami szerződést ítéltek oda Rotenbergnek vagy vállalatainak. 2015-ben a szerződések értékét tekintve Rotenberg az első helyen állt a kormányzati szerződések éves jegyzékében, miután 555 milliárd rubel értékben nyert el szerződéseket az orosz kormánytól. Ezek közül sokat hivatalos versenytárgyalás nélkül ítéltek oda. 2015. január 30-án Dmitry Medvedev miniszterelnök aláírta azt a rendeletet, amelyben Rotenberg Stroygazmontazh vállalatának ítélték az Oroszországot a jogellenesen annektált „Krími Autonóm Köztársasággal” összekötő Kercsi-szorosi híd megépítésére vonatkozó állami szerződést.
  E szerződések révén Rotenberg a Krím annektálásáért vagy Ukrajna keleti részének destabilizálásáért felelős orosz döntéshozók által nyújtott pénzügyi előnyökhöz jutott.
  Rotenberg a Stroygazmontazh vállalat korábbi tulajdonosa. Ez a vállalat nyerte el az Oroszországot a jogellenesen annektált „Krími Autonóm Köztársasággal” összekötő Kercsi-szorosi híd megépítésére vonatkozó állami szerződést, megszilárdítva ezzel a Krím integrálását az Oroszországi Föderációba, ami pedig fokozottan aláássa Ukrajna területi integritását. Hasonlóképpen, 2017 januárjában a Stroygazmontazh 17 milliárd rubel értékű állami szerződéshez jutott a Kercsi-szorosi hídon futó vasútvonal megépítésére vonatkozóan, ami fokozottan aláássa Ukrajna területi integritását.
  Két olyan vállalat, a Mostotrest és a Stroygazmontazh tulajdonosa, amelyek az Ukrajna szuverenitását aláásó tevékenységeik miatt szerepelnek a jegyzékben (e mellékletben a 43. és a 46. szervezet). Rotenberg 2019-ben eladta a Stroygazmontazh gázvezeték-építő vállalatot.
  A Kercsi-szorosi híd megépítésében vállalt szerepéért 2020 márciusában megkapta az Oroszországi Föderáció „Munka Hőse” állami érdemrendjét.
  Azon Proszvescsenyije kiadó igazgatótanácsának elnöke, amely elsődleges végrehajtója volt az „Oroszország gyermekeihez: Lakcímed – Krím” elnevezésű projektnek, amely egy annak érdekében indított PR-kampány, hogy a krími gyermekeket meggyőzzék: immár Oroszországban élő orosz állampolgárok, és amely így támogatta a Krím integrálására irányuló orosz kormánypolitikát.
  2021. január 30-án Arkady Rotenberg a Gelendzhikben található úgynevezett „Putyin-palota” kedvezményezettjének nevezte magát, amely megjelenik Alekszej Navalnij Korrupcióellenes Alapítványának vizsgálatában. | 2015.3.15. |
| 720. | Alexander Semenovich VINOKUROV
  (Александр Семёнович ВИНОКУРОВ) | Születési idő: 1982.10.12.
  Születési hely: Moscow, Russian Federation
  Tisztség: üzletember, a Maraton Group ügyvezető társtulajdonosa és elnöke, a Magnit igazgatótanácsának tagja
  Állampolgárság: orosz
  Nem: férfi | Alexander Semenovich Vinokurov orosz üzletember, aki az élelmiszer-kiskereskedelemben, a gyógyszeriparban, a mezőgazdaságban és az infrastruktúrák területén rendelkezik üzleti érdekeltségekkel. Vezető tisztségeket tölt be a Maraton Group befektetési társaságban, valamint a legnagyobb orosz élelmiszer-kiskereskedelmi vállalatban, a Magnitban. Részesedéssel rendelkezik továbbá a Demetra Holdingban, amely – a világ legnagyobb búzaexportőrének számító – Oroszország egyik legnagyobb, a gabonaexport területén tevékenykedő gabonakereskedője. Ekaterina Sergeevna Vinokurova házastársa, aki Sergey Lavrovnak, az Oroszországi Föderáció külügyminiszterének a lánya. Édesapja Semen Vinokurov, a „Capital Pharmacies” szövetségi állami vállalat (State Unitary Enterprise) korábbi vezetője, akit az orosz gyógyszeripar egyik vezető vállalkozójának tartanak. Ennélfogva Alexander Vinokurov szoros kapcsolatokat ápol az Oroszországi Föderáció kormányával, valamint a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős említettkormánynak jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedik.
  2022. február 24-én, az Ukrajna elleni orosz agresszió kezdeti szakaszát követően Alexander Semenovich Vinokurov és további 36 üzletember találkozott Vladimir Putin elnökkel és az orosz kormány más tagjaival, hogy megvitassák a nyugati szankciókat követő intézkedések hatását. Az a tény, hogy meghívták erre a találkozóra, azt mutatja, hogy Vladimir Putin legbelső körének a tagja, és olyan intézkedéseket vagy politikákat támogat vagy hajt végre, amelyek aláássák vagy fenyegetik Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, valamint Ukrajna stabilitását és biztonságát. Azt is mutatja, hogy Alexander Vinokurov egyike a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős, az Oroszországi Föderáció kormányának jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedő vezető üzletembereknek. Mindezt az is alátámasztja, hogy Alexander Vinokurov szoros személyes kapcsolatot ápol Sergey. Lavrov külügyminiszterrel, akit felelősség terhel az Ukrajna elleni orosz agressziós háborúért, valamint az említett állam területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért. | 2022.3.9. |
| 723. | Dmitry Arkadievich MAZEPIN
  (Дмитрий Аркадьевич МАЗЕПИН) | Születési idő: 1968.4.18.
  Születési hely: Minsk, egykori Belorussian SSR, jelenleg Belarus
  Tisztség: a JSC UCC Uralchem korábbi vezérigazgatója
  Állampolgárság: orosz
  Nem: férfi | Dmitry Arkadievich Mazepin az Uralchem ásványiműtrágya-gyártó vállalat többségi tulajdonosa és korábbi vezérigazgatója, valamint az Uralkali legnagyobb részvényese. Az Uralchem Group a vegyipari termékek széles skáláját – többek között ásványi műtrágyákat és ammónium tartalmú kálisalétromot – gyártó orosz vállalat. Saját megítélése szerint a vállalat a legnagyobb ammónium-nitrát-gyártó, továbbá az ammónia és a nitrogénműtrágyák második legnagyobb gyártója Oroszországban. Az orosz állam mind az Uralchemet, mind az Uralkalit „stratégiai eszközként” jelölte meg. Dmitry Arkadievich Mazepin tehát olyan gazdasági ágazatokban tevékenykedik, amelyek jelentős bevételi forrást jelentenek a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős Oroszországi Föderáció kormánya számára.
  2022. február 24-én, az Ukrajna elleni orosz agresszió kezdeti szakaszát követően Dmitry Arkadievich Mazepin és további 36 üzletember találkozott Vladimir Putin elnökkel és az orosz kormány más tagjaival, hogy megvitassák a nyugati szankciókat követő intézkedések hatását. Az a tény, hogy meghívták erre a találkozóra, azt mutatja, hogy Vladimir Putin legbelső körének a tagja, és olyan intézkedéseket vagy politikákat támogat vagy hajt végre, amelyek aláássák vagy fenyegetik Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, valamint Ukrajna stabilitását és biztonságát. Azt is mutatja, hogy Dmitry Arkadievich Mazepin egyike a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős Oroszországi Föderáció kormányának jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedő vezető üzletembereknek.
  2021 decemberében Dmitry Mazepin az „Uralchem” felett ellenőrzést gyakorló, ciprusi székhelyű Uralchem Holding és CI-Chemical Invest vállalatokat az Oktyabrszkij-szigeten, Kalinyingrád régió (oblaszty) különleges közigazgatási körzetében fennálló orosz joghatóság alá jegyeztette be. | 2022.3.9. |
| 728. | Vadim Nikolaevich MOSHKOVICH
  (Вадим Николаевич МОШКОВИЧ) | Születési idő: 1967.4.6.
  Születési hely: Moscow, Russian Federation
  Tisztség: a Rusagro Group igazgatótanácsának korábbi elnöke
  Állampolgárság: orosz, ciprusi
  Nem: férfi | Vadim Nikolaevich Moshkovich orosz vállalkozó, akinek üzleti érdekeltségei vannak a mezőgazdaságban és az ingatlanfejlesztésben. 2004-ben Vadim Moshkovich megalapította a Rusagro Group vállalatcsoportot, amely jelentős sertéshús-, zsír- és cukorgyártó, és amelyet 2021-ben Oroszország elsőszámú mezőgazdasági holdingjának minősítettek. Ennélfogva Vadim Moshkovich olyan gazdasági ágazatokban tevékenykedik, amelyek jelentős bevételi forrást jelentenek az Oroszországi Föderáció kormánya számára.
  2022. február 24-én, az Ukrajna elleni orosz agresszió kezdeti szakaszait követően Vadim Moshkovich és további 36 üzletember találkozott Vladimir Putin elnökkel és az orosz kormány más tagjaival, hogy megvitassák a nyugati szankciókat követő intézkedések hatását. Az a tény, hogy meghívták erre a találkozóra, azt mutatja, hogy Vladimir Putin legbelső körének a tagja, és olyan intézkedéseket vagy politikákat támogat vagy hajt végre, amelyek aláássák vagy fenyegetik Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, valamint Ukrajna stabilitását és biztonságát. Azt is mutatja, hogy Moshkovich egyike a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős Oroszország kormányának jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedő vezető üzletembereknek. | 2022.3.9. |
| 879. | Roman Arkadyevich ABRAMOVICH
  (Роман Аркадьевич АБРАМОВИЧ) | Tisztség: Vladimir Putinhoz közel álló oligarcha; az Evraz fő részvényese; Chukotka korábbi kormányzója
  Születési idő: 1966.10.24.
  Születési hely: Saratov, Russian Federation
  Állampolgárság: orosz
  Nem: férfi
  Cím: 1 Lipovaya Aleya, Nemchinovo, Odinstvo district, Moscow, Russia
  Kapcsolódó személyek: Vladimir Putin | Roman Abramovich orosz oligarcha, aki régóta szoros kapcsolatban áll Vladimir Putinnal. Kiváltságos viszonyban áll az elnökkel, és rendkívül jó kapcsolatot tart fenn vele. Az orosz vezetővel ápolt kapcsolata segítette jelentős mértékű vagyonának fenntartásában. Abramovich az egyik fő részvényese az Evraz acélipari csoportnak, amely Oroszország egyik legnagyobb adófizetője.
  Ennélfogva előnyökhöz jut a Krím annektálásáért, illetve Ukrajna destabilizálásáért felelős orosz döntéshozókon keresztül. Egyike továbbá a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős Oroszországi Föderáció kormánya számára jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedő vezető orosz üzletembereknek is. | 2022.3.15. |
| 1172. | Aleksandra MELNICHENKO
  más néven: Sandra NIKOLIĆ
  (szerb írásmód szerint: Александра МЕЉНИЧЕНКО) | Születési idő: 1977.4.21.
  Születési hely: Belgrade, Serbia
  Kapcsolódó személy: Andrey Igorevich Melnichenko (férj)
  Állampolgárság: szerb, horvát
  Nem: nő
  Útlevélszám: horvát útlevele száma: 094949450 (érvényességi idő: 2023.12.23.) | Aleksandra Melnichenko a felesége az orosz iparos Andrey Igorevich Melnichenkónak, aki 2022. március 9-én átruházta rá a jelentős műtrágyagyártó EuroChem Group és a SUEK szénipari vállalat tényleges tulajdonjogát és az azzal járó előnyöket.
  Aleksandra Melnichenko hasznot húz férje vagyonából és élvezi annak előnyeit. 2022 márciusában Aleksandra Melnichenko lépett férje helyébe a Firstline Trust haszonhúzó tulajdonosaként, amelyet a EuroChem Group tényleges tulajdonosát képviselő Linetrust PTC Ltd. irányít.
  Ennélfogva kapcsolatban áll a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős Oroszországi Föderáció kormánya számára jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedő egyik vezető üzletemberrel. | 2022.6.3. |
| 1348. | Georgiy Sergeevich STAROSTIN
  (Георгий Сергеевич СТАРОСТИН) | Születési idő: 1986.12.1.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: százados
  Nem: férfi
  Adószám: 771380617804 (Oroszország) | Georgiy Starostin százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Starostin százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1349. | Sergey Vladimirovich ILIN
  (Сергей Владимирович ИЛЬИН) | Születési idő: 1987.11.14.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: százados
  Nem: férfi | Sergey Ilin százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Sergey Ilin százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1350. | Yuriy Aleksandrovich NIKONOV
  (Юрий Александрович НИКОНОВ) | Születési idő: 1984.5.9.
  Születési hely: Baku, egykori USSR, jelenleg Azerbaijan
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: százados
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 271201003620, 016154160136 (Oroszország) | Yuriy Nikonov százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Yuriy Nikonov százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1351. | Ekaterina Viktorovna CHUGUNOVA
  (Екатерина Викторовна ЧУГУНОВА) | Születési idő: 1991.3.10.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: hadnagy
  Nem: nő
  Adóazonosító szám: 312609219100 (Oroszország) | Ekaterina Chugunova hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Ekaterina Chugunova hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1352. | Igor Alekseevich GROZA
  (Игорь Алексеевич ГРОЗА) | Születési idő: 1996.6.2.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: hadnagy
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 261205020910 (Oroszország) | Igor Groza hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Igor Groza hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1353. | Ivan Dmitrievich POPOV
  (Иван Дмитриевич ПОПОВ) | Születési idő: 1998.8.17.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: őrnagy
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 280403816493 (Oroszország) | Ivan Popov őrnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Ivan Popov őrnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1354. | Matvey Andreevich LIYBAVIN
  (Матвей Андреевич ЛЫБАВИН) | Születési idő: 1992.9.2.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: őrnagy
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 732610491457 (Oroszország) | Matvey Liybavin őrnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Matvey Liybavin őrnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1355. | Roman Aleksandrovich KUROCHKIN
  (Роман Александрович КУРОЧКИН) | Születési idő: 1985.2.25.
  Születési hely: Chernyakhovsk, Russian Federation
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: őrnagy
  Nem: férfi | Roman Kurochkin őrnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Roman Kurochkin őrnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1356. | Dmitri Yuryevich TIKHONOV
  (Дмитрий Юрьевич ТИХОНОВ) | Születési idő: 1993.1.26.
  Születési hely: Lipetsk, Russian Federation
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: főhadnagy
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 482305758073 (Oroszország) | Dmitri Tikhonov főhadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Dmitri Tikhonov főhadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1357. | Nikolay Vladimirovich TARASOV
  (Николай Владимирович ТАРАСОВ) | Születési idő: 1985.8.29.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: főhadnagy
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 503811568315 (Oroszország) | Nikolay Tarasov főhadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Nikolay Tarasov főhadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1358. | Anton Olegovich SHATUN
  (Антон Олегович ШАТУН) | Születési idő: 1990.2.12.
  Születési hely: Gudauta, Georgia
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: százados
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 610209429700 (Oroszország) | Anton Shatun százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Anton Shatun százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1359. | Alexey Petrovich BETEKHTIN
  (Алексей Петрович БЕТЕХТИН) | Születési idő: 1987.12.7.
  Születési hely: Vladivostok, Russian Federation
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: százados
  Nem: férfi | Alexey Betekhtin százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Alexey Betekhtin százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1361. | Artyom Aleksandrovich CHERNOV
  (Артём Александрович ЧЕРНОВ) | Születési idő: 1988.10.13.
  Születési hely: Kovrov, Russian Federation
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: százados
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 770482092946 (Oroszország) | Artyom Chernov százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Artyom Chernov százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1362. | Stanislav Aleksandrovich MINKOV
  (Станислав Александрович МИНКОВ) | Születési idő: 1984.6.16.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: százados
  Nem: férfi | Stanislav Minkov százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Stanislav Minkov százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1363. | Alexey Sergeevich VOLKOV
  (Алексей Сергеевич ВОЛКОВ) | Születési idő: 1997.6.27.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: hadnagy
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 784202352764 (Oroszország) | Alexey Volkov hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Alexey Volkov hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1364. | Andrey Anatolievitch IVANYUTIN
  (Андрей Анатольевич ИВАНЮТИН) | Születési idő: 1980.9.3.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: őrnagy
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 503114955109 (Oroszország) | Andrey Ivanyutin őrnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Andrey Ivanyutin őrnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1366. | Pavel Aleksandrovich VASILYEV
  (Павел Александрович ВАСИЛЬЕВ) | Születési idő: 1990.3.19.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: főhadnagy
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 532007713046 (Oroszország) | Pavel Vasilyev főhadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Pavel Vasilyev főhadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1367. | Alexey Nikolaevich MIKHAYLOV
  (Алексей Николаевич МИХАЙЛОВ) | Születési idő: 1985.1.29.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: százados
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 770474370653 (Oroszország) | Alexey Mikhaylov százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Alexey Mikhaylov százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1368. | Elvira Yunasovna OBUKHOVA
  (Эльвира Юнусовна ОБУХОВА) | Születési idő: 1988.6.14.
  Születési hely: Perm, Russian Federation
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: százados
  Nem: nő
  Adóazonosító szám: 590613130708 (Oroszország) | Elvira Obukhova százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Elvira Obukhova százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1369. | Pavel Borisovich OBUKHOV
  (Павел Борисович ОБУХОВ) | Születési idő: 1983.2.7.
  Születési hely: Podolsk, Russian Federation
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: százados
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 503614915506 (Oroszország) | Pavel Obukhov százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Pavel Obukhov százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1370. | Vitaly Viktorovich YASKELAYNEN
  (Виталий Викторович ЯСКЕЛАЙНЕН) | Születési idő: 1986.10.1.
  Születési hely: St Petersburg, Russian Federation
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: százados
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 780625739170 (Oroszország) | Vitaly Yaskelaynen százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Vitaly Yaskelaynen százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1371. | Alexandr Arsenovich GREGORYAN
  (Александр Арсенович ГРЕГОРЯН) | Születési idő: 1998.5.22.
  Születési hely: Tver, Russian Federation
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: hadnagy
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 695010890820 (Oroszország) | Alexandr Gregoryan hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Alexandr Gregoryan hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1372. | Artyom Andreevich VEDENOV
  (Артём Андреевич ВЕДЕНОВ) | Születési idő: 1989.2.10.
  Születési hely: Kostroma, Russian Federation
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: hadnagy
  Nem: férfi | Artyom Vedenov hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Artyom Vedenov hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1373. | Nikita Evgenievich POPLAVSKIY
  (Никита Евгеньевич ПОПЛАВСКИЙ) | Születési idő: 1998.3.15.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: hadnagy
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 504602606022 (Oroszország) | Nikita Poplavskiy hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Nikita Poplavskiy hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1374. | Vladimir Sergeevich PETROV
  (Владимир Сергеевич ПЕТРОВ) | Születési idő: 1998.2.23.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: hadnagy
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 521406165185 (Oroszország) | Vladimir Petrov hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek (Russia’s Armed Forces General Staff) vezérkarához tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Vladimir Petrov hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1375. | Evgeniy Grigorievitch KAPSHUK
  (Евгений Григорьевич КАПШУК) | Születési idő: 1974.7.15.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: ezredes
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 773128151404 (Oroszország) | Evgeniy Kapshuk ezredes az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) parancsnoka. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Evgeniy Kapshuk ezredes ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1376. | Anton Yurievich TIMOSHINOV
  (Антон Юрьевич ТИМОШИНОВ) | Születési idő: 1986.1.29.
  Születési hely: n. a.
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: alezredes
  Nem: férfi | Anton Timoshinov alezredes az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) parancsnoka. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Anton Timoshinov alezredes ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1377. | Igor Borisovich BAGNYUK
  (Игорь Борисович БАГНЮК) | Születési idő: 1982.4.30.
  Születési hely: Riga, Latvia
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: alezredes
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 770470599386 (Oroszország) | Igor Bagnyuk alezredes az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) parancsnoka. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Igor Bagnyuk alezredes ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16. |
| 1378. | Robert Petrovich BARANOV
  (Роберт Петрович БАРАНОВ) | Születési idő: 1975.3.20.
  Születési hely: Yalchiki vagy Nizhny Tagil, egykori USSR, jelenleg Russian Federation
  Állampolgárság: orosz
  Rendfokozat: vezérőrnagy
  Nem: férfi
  Adóazonosító szám: 012190931739, 502239120417 (Oroszország) | Robert Baranov vezérőrnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) igazgatója. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Robert Baranov vezérőrnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja. | 2022.12.16.” |

Személyek

Név

Azonosító adatok

Indokolás

A jegyzékbe vétel dátuma

„92.

Arkady Romanovich ROTENBERG

Arkadii Romanovich ROTENBERG

(Аркадий Романович РОТЕНБЕРГ)

Nem: férfi

Születési idő: 1951.12.15.

Születési hely: Leningrad, egykori USSR (jelenleg St. Petersburg, Russian Federation)

Arkady Rotenberg prominens orosz üzletember, aki közeli személyes kapcsolatban áll Putin elnökkel. 2014 márciusa óta több mint 7 milliárd USD értékű állami szerződést ítéltek oda Rotenbergnek vagy vállalatainak. 2015-ben a szerződések értékét tekintve Rotenberg az első helyen állt a kormányzati szerződések éves jegyzékében, miután 555 milliárd rubel értékben nyert el szerződéseket az orosz kormánytól. Ezek közül sokat hivatalos versenytárgyalás nélkül ítéltek oda. 2015. január 30-án Dmitry Medvedev miniszterelnök aláírta azt a rendeletet, amelyben Rotenberg Stroygazmontazh vállalatának ítélték az Oroszországot a jogellenesen annektált „Krími Autonóm Köztársasággal” összekötő Kercsi-szorosi híd megépítésére vonatkozó állami szerződést.

E szerződések révén Rotenberg a Krím annektálásáért vagy Ukrajna keleti részének destabilizálásáért felelős orosz döntéshozók által nyújtott pénzügyi előnyökhöz jutott.

Rotenberg a Stroygazmontazh vállalat korábbi tulajdonosa. Ez a vállalat nyerte el az Oroszországot a jogellenesen annektált „Krími Autonóm Köztársasággal” összekötő Kercsi-szorosi híd megépítésére vonatkozó állami szerződést, megszilárdítva ezzel a Krím integrálását az Oroszországi Föderációba, ami pedig fokozottan aláássa Ukrajna területi integritását. Hasonlóképpen, 2017 januárjában a Stroygazmontazh 17 milliárd rubel értékű állami szerződéshez jutott a Kercsi-szorosi hídon futó vasútvonal megépítésére vonatkozóan, ami fokozottan aláássa Ukrajna területi integritását.

Két olyan vállalat, a Mostotrest és a Stroygazmontazh tulajdonosa, amelyek az Ukrajna szuverenitását aláásó tevékenységeik miatt szerepelnek a jegyzékben (e mellékletben a 43. és a 46. szervezet). Rotenberg 2019-ben eladta a Stroygazmontazh gázvezeték-építő vállalatot.

A Kercsi-szorosi híd megépítésében vállalt szerepéért 2020 márciusában megkapta az Oroszországi Föderáció „Munka Hőse” állami érdemrendjét.

Azon Proszvescsenyije kiadó igazgatótanácsának elnöke, amely elsődleges végrehajtója volt az „Oroszország gyermekeihez: Lakcímed – Krím” elnevezésű projektnek, amely egy annak érdekében indított PR-kampány, hogy a krími gyermekeket meggyőzzék: immár Oroszországban élő orosz állampolgárok, és amely így támogatta a Krím integrálására irányuló orosz kormánypolitikát.

2021. január 30-án Arkady Rotenberg a Gelendzhikben található úgynevezett „Putyin-palota” kedvezményezettjének nevezte magát, amely megjelenik Alekszej Navalnij Korrupcióellenes Alapítványának vizsgálatában.

2015.3.15.

720.

Alexander Semenovich VINOKUROV

(Александр Семёнович ВИНОКУРОВ)

Születési idő: 1982.10.12.

Születési hely: Moscow, Russian Federation

Tisztség: üzletember, a Maraton Group ügyvezető társtulajdonosa és elnöke, a Magnit igazgatótanácsának tagja

Állampolgárság: orosz

Nem: férfi

Alexander Semenovich Vinokurov orosz üzletember, aki az élelmiszer-kiskereskedelemben, a gyógyszeriparban, a mezőgazdaságban és az infrastruktúrák területén rendelkezik üzleti érdekeltségekkel. Vezető tisztségeket tölt be a Maraton Group befektetési társaságban, valamint a legnagyobb orosz élelmiszer-kiskereskedelmi vállalatban, a Magnitban. Részesedéssel rendelkezik továbbá a Demetra Holdingban, amely – a világ legnagyobb búzaexportőrének számító – Oroszország egyik legnagyobb, a gabonaexport területén tevékenykedő gabonakereskedője. Ekaterina Sergeevna Vinokurova házastársa, aki Sergey Lavrovnak, az Oroszországi Föderáció külügyminiszterének a lánya. Édesapja Semen Vinokurov, a „Capital Pharmacies” szövetségi állami vállalat (State Unitary Enterprise) korábbi vezetője, akit az orosz gyógyszeripar egyik vezető vállalkozójának tartanak. Ennélfogva Alexander Vinokurov szoros kapcsolatokat ápol az Oroszországi Föderáció kormányával, valamint a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős említettkormánynak jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedik.

2022. február 24-én, az Ukrajna elleni orosz agresszió kezdeti szakaszát követően Alexander Semenovich Vinokurov és további 36 üzletember találkozott Vladimir Putin elnökkel és az orosz kormány más tagjaival, hogy megvitassák a nyugati szankciókat követő intézkedések hatását. Az a tény, hogy meghívták erre a találkozóra, azt mutatja, hogy Vladimir Putin legbelső körének a tagja, és olyan intézkedéseket vagy politikákat támogat vagy hajt végre, amelyek aláássák vagy fenyegetik Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, valamint Ukrajna stabilitását és biztonságát. Azt is mutatja, hogy Alexander Vinokurov egyike a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős, az Oroszországi Föderáció kormányának jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedő vezető üzletembereknek. Mindezt az is alátámasztja, hogy Alexander Vinokurov szoros személyes kapcsolatot ápol Sergey. Lavrov külügyminiszterrel, akit felelősség terhel az Ukrajna elleni orosz agressziós háborúért, valamint az említett állam területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért.

2022.3.9.

723.

Dmitry Arkadievich MAZEPIN

(Дмитрий Аркадьевич МАЗЕПИН)

Születési idő: 1968.4.18.

Születési hely: Minsk, egykori Belorussian SSR, jelenleg Belarus

Tisztség: a JSC UCC Uralchem korábbi vezérigazgatója

Állampolgárság: orosz

Nem: férfi

Dmitry Arkadievich Mazepin az Uralchem ásványiműtrágya-gyártó vállalat többségi tulajdonosa és korábbi vezérigazgatója, valamint az Uralkali legnagyobb részvényese. Az Uralchem Group a vegyipari termékek széles skáláját – többek között ásványi műtrágyákat és ammónium tartalmú kálisalétromot – gyártó orosz vállalat. Saját megítélése szerint a vállalat a legnagyobb ammónium-nitrát-gyártó, továbbá az ammónia és a nitrogénműtrágyák második legnagyobb gyártója Oroszországban. Az orosz állam mind az Uralchemet, mind az Uralkalit „stratégiai eszközként” jelölte meg. Dmitry Arkadievich Mazepin tehát olyan gazdasági ágazatokban tevékenykedik, amelyek jelentős bevételi forrást jelentenek a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős Oroszországi Föderáció kormánya számára.

2022. február 24-én, az Ukrajna elleni orosz agresszió kezdeti szakaszát követően Dmitry Arkadievich Mazepin és további 36 üzletember találkozott Vladimir Putin elnökkel és az orosz kormány más tagjaival, hogy megvitassák a nyugati szankciókat követő intézkedések hatását. Az a tény, hogy meghívták erre a találkozóra, azt mutatja, hogy Vladimir Putin legbelső körének a tagja, és olyan intézkedéseket vagy politikákat támogat vagy hajt végre, amelyek aláássák vagy fenyegetik Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, valamint Ukrajna stabilitását és biztonságát. Azt is mutatja, hogy Dmitry Arkadievich Mazepin egyike a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős Oroszországi Föderáció kormányának jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedő vezető üzletembereknek.

2021 decemberében Dmitry Mazepin az „Uralchem” felett ellenőrzést gyakorló, ciprusi székhelyű Uralchem Holding és CI-Chemical Invest vállalatokat az Oktyabrszkij-szigeten, Kalinyingrád régió (oblaszty) különleges közigazgatási körzetében fennálló orosz joghatóság alá jegyeztette be.

2022.3.9.

728.

Vadim Nikolaevich MOSHKOVICH

(Вадим Николаевич МОШКОВИЧ)

Születési idő: 1967.4.6.

Születési hely: Moscow, Russian Federation

Tisztség: a Rusagro Group igazgatótanácsának korábbi elnöke

Állampolgárság: orosz, ciprusi

Nem: férfi

Vadim Nikolaevich Moshkovich orosz vállalkozó, akinek üzleti érdekeltségei vannak a mezőgazdaságban és az ingatlanfejlesztésben. 2004-ben Vadim Moshkovich megalapította a Rusagro Group vállalatcsoportot, amely jelentős sertéshús-, zsír- és cukorgyártó, és amelyet 2021-ben Oroszország elsőszámú mezőgazdasági holdingjának minősítettek. Ennélfogva Vadim Moshkovich olyan gazdasági ágazatokban tevékenykedik, amelyek jelentős bevételi forrást jelentenek az Oroszországi Föderáció kormánya számára.

2022. február 24-én, az Ukrajna elleni orosz agresszió kezdeti szakaszait követően Vadim Moshkovich és további 36 üzletember találkozott Vladimir Putin elnökkel és az orosz kormány más tagjaival, hogy megvitassák a nyugati szankciókat követő intézkedések hatását. Az a tény, hogy meghívták erre a találkozóra, azt mutatja, hogy Vladimir Putin legbelső körének a tagja, és olyan intézkedéseket vagy politikákat támogat vagy hajt végre, amelyek aláássák vagy fenyegetik Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, valamint Ukrajna stabilitását és biztonságát. Azt is mutatja, hogy Moshkovich egyike a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős Oroszország kormányának jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedő vezető üzletembereknek.

2022.3.9.

879.

Roman Arkadyevich ABRAMOVICH

(Роман Аркадьевич АБРАМОВИЧ)

Tisztség: Vladimir Putinhoz közel álló oligarcha; az Evraz fő részvényese; Chukotka korábbi kormányzója

Születési idő: 1966.10.24.

Születési hely: Saratov, Russian Federation

Állampolgárság: orosz

Nem: férfi

Cím: 1 Lipovaya Aleya, Nemchinovo, Odinstvo district, Moscow, Russia

Kapcsolódó személyek: Vladimir Putin

Roman Abramovich orosz oligarcha, aki régóta szoros kapcsolatban áll Vladimir Putinnal. Kiváltságos viszonyban áll az elnökkel, és rendkívül jó kapcsolatot tart fenn vele. Az orosz vezetővel ápolt kapcsolata segítette jelentős mértékű vagyonának fenntartásában. Abramovich az egyik fő részvényese az Evraz acélipari csoportnak, amely Oroszország egyik legnagyobb adófizetője.

Ennélfogva előnyökhöz jut a Krím annektálásáért, illetve Ukrajna destabilizálásáért felelős orosz döntéshozókon keresztül. Egyike továbbá a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős Oroszországi Föderáció kormánya számára jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedő vezető orosz üzletembereknek is.

2022.3.15.

1172.

Aleksandra MELNICHENKO

más néven: Sandra NIKOLIĆ

(szerb írásmód szerint: Александра МЕЉНИЧЕНКО)

Születési idő: 1977.4.21.

Születési hely: Belgrade, Serbia

Kapcsolódó személy: Andrey Igorevich Melnichenko (férj)

Állampolgárság: szerb, horvát

Nem: nő

Útlevélszám: horvát útlevele száma: 094949450 (érvényességi idő: 2023.12.23.)

Aleksandra Melnichenko a felesége az orosz iparos Andrey Igorevich Melnichenkónak, aki 2022. március 9-én átruházta rá a jelentős műtrágyagyártó EuroChem Group és a SUEK szénipari vállalat tényleges tulajdonjogát és az azzal járó előnyöket.

Aleksandra Melnichenko hasznot húz férje vagyonából és élvezi annak előnyeit. 2022 márciusában Aleksandra Melnichenko lépett férje helyébe a Firstline Trust haszonhúzó tulajdonosaként, amelyet a EuroChem Group tényleges tulajdonosát képviselő Linetrust PTC Ltd. irányít.

Ennélfogva kapcsolatban áll a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős Oroszországi Föderáció kormánya számára jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedő egyik vezető üzletemberrel.

2022.6.3.

1348.

Georgiy Sergeevich STAROSTIN

(Георгий Сергеевич СТАРОСТИН)

Születési idő: 1986.12.1.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: százados

Nem: férfi

Adószám: 771380617804 (Oroszország)

Georgiy Starostin százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Starostin százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1349.

Sergey Vladimirovich ILIN

(Сергей Владимирович ИЛЬИН)

Születési idő: 1987.11.14.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: százados

Nem: férfi

Sergey Ilin százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Sergey Ilin százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1350.

Yuriy Aleksandrovich NIKONOV

(Юрий Александрович НИКОНОВ)

Születési idő: 1984.5.9.

Születési hely: Baku, egykori USSR, jelenleg Azerbaijan

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: százados

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 271201003620, 016154160136 (Oroszország)

Yuriy Nikonov százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Yuriy Nikonov százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1351.

Ekaterina Viktorovna CHUGUNOVA

(Екатерина Викторовна ЧУГУНОВА)

Születési idő: 1991.3.10.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: hadnagy

Nem: nő

Adóazonosító szám: 312609219100 (Oroszország)

Ekaterina Chugunova hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Ekaterina Chugunova hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1352.

Igor Alekseevich GROZA

(Игорь Алексеевич ГРОЗА)

Születési idő: 1996.6.2.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: hadnagy

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 261205020910 (Oroszország)

Igor Groza hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Igor Groza hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1353.

Ivan Dmitrievich POPOV

(Иван Дмитриевич ПОПОВ)

Születési idő: 1998.8.17.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: őrnagy

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 280403816493 (Oroszország)

Ivan Popov őrnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Ivan Popov őrnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1354.

Matvey Andreevich LIYBAVIN

(Матвей Андреевич ЛЫБАВИН)

Születési idő: 1992.9.2.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: őrnagy

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 732610491457 (Oroszország)

Matvey Liybavin őrnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Matvey Liybavin őrnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1355.

Roman Aleksandrovich KUROCHKIN

(Роман Александрович КУРОЧКИН)

Születési idő: 1985.2.25.

Születési hely: Chernyakhovsk, Russian Federation

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: őrnagy

Nem: férfi

Roman Kurochkin őrnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Roman Kurochkin őrnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1356.

Dmitri Yuryevich TIKHONOV

(Дмитрий Юрьевич ТИХОНОВ)

Születési idő: 1993.1.26.

Születési hely: Lipetsk, Russian Federation

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: főhadnagy

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 482305758073 (Oroszország)

Dmitri Tikhonov főhadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Dmitri Tikhonov főhadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1357.

Nikolay Vladimirovich TARASOV

(Николай Владимирович ТАРАСОВ)

Születési idő: 1985.8.29.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: főhadnagy

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 503811568315 (Oroszország)

Nikolay Tarasov főhadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Nikolay Tarasov főhadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1358.

Anton Olegovich SHATUN

(Антон Олегович ШАТУН)

Születési idő: 1990.2.12.

Születési hely: Gudauta, Georgia

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: százados

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 610209429700 (Oroszország)

Anton Shatun százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Anton Shatun százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1359.

Alexey Petrovich BETEKHTIN

(Алексей Петрович БЕТЕХТИН)

Születési idő: 1987.12.7.

Születési hely: Vladivostok, Russian Federation

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: százados

Nem: férfi

Alexey Betekhtin százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Alexey Betekhtin százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1361.

Artyom Aleksandrovich CHERNOV

(Артём Александрович ЧЕРНОВ)

Születési idő: 1988.10.13.

Születési hely: Kovrov, Russian Federation

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: százados

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 770482092946 (Oroszország)

Artyom Chernov százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Artyom Chernov százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1362.

Stanislav Aleksandrovich MINKOV

(Станислав Александрович МИНКОВ)

Születési idő: 1984.6.16.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: százados

Nem: férfi

Stanislav Minkov százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Stanislav Minkov százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1363.

Alexey Sergeevich VOLKOV

(Алексей Сергеевич ВОЛКОВ)

Születési idő: 1997.6.27.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: hadnagy

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 784202352764 (Oroszország)

Alexey Volkov hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Alexey Volkov hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1364.

Andrey Anatolievitch IVANYUTIN

(Андрей Анатольевич ИВАНЮТИН)

Születési idő: 1980.9.3.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: őrnagy

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 503114955109 (Oroszország)

Andrey Ivanyutin őrnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Andrey Ivanyutin őrnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1366.

Pavel Aleksandrovich VASILYEV

(Павел Александрович ВАСИЛЬЕВ)

Születési idő: 1990.3.19.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: főhadnagy

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 532007713046 (Oroszország)

Pavel Vasilyev főhadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Pavel Vasilyev főhadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1367.

Alexey Nikolaevich MIKHAYLOV

(Алексей Николаевич МИХАЙЛОВ)

Születési idő: 1985.1.29.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: százados

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 770474370653 (Oroszország)

Alexey Mikhaylov százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Alexey Mikhaylov százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1368.

Elvira Yunasovna OBUKHOVA

(Эльвира Юнусовна ОБУХОВА)

Születési idő: 1988.6.14.

Születési hely: Perm, Russian Federation

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: százados

Nem: nő

Adóazonosító szám: 590613130708 (Oroszország)

Elvira Obukhova százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Elvira Obukhova százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1369.

Pavel Borisovich OBUKHOV

(Павел Борисович ОБУХОВ)

Születési idő: 1983.2.7.

Születési hely: Podolsk, Russian Federation

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: százados

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 503614915506 (Oroszország)

Pavel Obukhov százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Pavel Obukhov százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1370.

Vitaly Viktorovich YASKELAYNEN

(Виталий Викторович ЯСКЕЛАЙНЕН)

Születési idő: 1986.10.1.

Születési hely: St Petersburg, Russian Federation

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: százados

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 780625739170 (Oroszország)

Vitaly Yaskelaynen százados az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Vitaly Yaskelaynen százados ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1371.

Alexandr Arsenovich GREGORYAN

(Александр Арсенович ГРЕГОРЯН)

Születési idő: 1998.5.22.

Születési hely: Tver, Russian Federation

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: hadnagy

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 695010890820 (Oroszország)

Alexandr Gregoryan hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Alexandr Gregoryan hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1372.

Artyom Andreevich VEDENOV

(Артём Андреевич ВЕДЕНОВ)

Születési idő: 1989.2.10.

Születési hely: Kostroma, Russian Federation

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: hadnagy

Nem: férfi

Artyom Vedenov hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Artyom Vedenov hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1373.

Nikita Evgenievich POPLAVSKIY

(Никита Евгеньевич ПОПЛАВСКИЙ)

Születési idő: 1998.3.15.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: hadnagy

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 504602606022 (Oroszország)

Nikita Poplavskiy hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Nikita Poplavskiy hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1374.

Vladimir Sergeevich PETROV

(Владимир Сергеевич ПЕТРОВ)

Születési idő: 1998.2.23.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: hadnagy

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 521406165185 (Oroszország)

Vladimir Petrov hadnagy az Oroszország fegyveres erőinek (Russia’s Armed Forces General Staff) vezérkarához tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) tagja. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Vladimir Petrov hadnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1375.

Evgeniy Grigorievitch KAPSHUK

(Евгений Григорьевич КАПШУК)

Születési idő: 1974.7.15.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: ezredes

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 773128151404 (Oroszország)

Evgeniy Kapshuk ezredes az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) parancsnoka. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Evgeniy Kapshuk ezredes ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1376.

Anton Yurievich TIMOSHINOV

(Антон Юрьевич ТИМОШИНОВ)

Születési idő: 1986.1.29.

Születési hely: n. a.

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: alezredes

Nem: férfi

Anton Timoshinov alezredes az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) parancsnoka. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Anton Timoshinov alezredes ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1377.

Igor Borisovich BAGNYUK

(Игорь Борисович БАГНЮК)

Születési idő: 1982.4.30.

Születési hely: Riga, Latvia

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: alezredes

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 770470599386 (Oroszország)

Igor Bagnyuk alezredes az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) parancsnoka. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Igor Bagnyuk alezredes ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.

1378.

Robert Petrovich BARANOV

(Роберт Петрович БАРАНОВ)

Születési idő: 1975.3.20.

Születési hely: Yalchiki vagy Nizhny Tagil, egykori USSR, jelenleg Russian Federation

Állampolgárság: orosz

Rendfokozat: vezérőrnagy

Nem: férfi

Adóazonosító szám: 012190931739, 502239120417 (Oroszország)

Robert Baranov vezérőrnagy az Oroszország fegyveres erőinek vezérkarához (Russia’s Armed Forces General Staff) tartozó Vezérkari Számítástechnikai Főközpont (GVC) Rakéta-előkészítő Tervezési Egységének (Missile Pre-Planning unit at the Main Computing Centre of the General Staff, GVC) igazgatója. Ebbéli szerepében kulcsfigurája Oroszország Ukrajna elleni, többek között polgári célpontokra is irányuló, 2022 áprilisa és októbere között végrehajtott rakétatámadásainak, amelyek csak 2022 októberében több mint 30 ember halálát okozták és több mint 100-at megsebesítettek. Robert Baranov vezérőrnagy ennélfogva olyan természetes személy, akit felelősség terhel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért vagy politikákért, azokat támogatja vagy végrehajtja.

2022.12.16.”

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2023.4.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 101/84 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 101/84

---

AZ EU–GRÚZIA ÁLLAT- ÉS NÖVÉNY-EGÉSZSÉGÜGYI INTÉZKEDÉSEKKEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG 1/2023. HATÁROZATA

(2023. március 6.)

a társulási megállapodás XI-B. mellékletének módosításáról [2023/812]

AZ EU-GRÚZIA ÁLLAT- ÉS NÖVÉNY-EGÉSZSÉGÜGYI INTÉZKEDÉSEKKEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodásra és különösen annak 55. és 65. cikkére,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2016. július 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2016. július 1-jén lépett hatályba.

| (2) | A megállapodás 55. cikkének (1) bekezdése értelmében Grúziának fokozatosan közelítenie kell az állat- és növény-egészségügyi, állatjóléti és egyéb jogalkotási intézkedéseit az Uniónak a megállapodás XI-B. mellékletében meghatározott ilyen intézkedéseihez. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 55. cikkének (1) bekezdése értelmében Grúziának fokozatosan közelítenie kell az állat- és növény-egészségügyi, állatjóléti és egyéb jogalkotási intézkedéseit az Uniónak a megállapodás XI-B. mellékletében meghatározott ilyen intézkedéseihez.

| (3) | A megállapodás 65. cikke létrehozta az állat- és növény-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottságot (a továbbiakban: az SPS-albizottság), amely a megállapodás IV. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 4. fejezetéhez (Állat- és növény-egészségügyi intézkedések) kapcsolódó bármely kérdést megvitathat, beleértve annak végrehajtását is, valamint fel van hatalmazva arra, hogy felülvizsgálja és módosítsa a megállapodás XI-B. mellékletét. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás 65. cikke létrehozta az állat- és növény-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottságot (a továbbiakban: az SPS-albizottság), amely a megállapodás IV. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 4. fejezetéhez (Állat- és növény-egészségügyi intézkedések) kapcsolódó bármely kérdést megvitathat, beleértve annak végrehajtását is, valamint fel van hatalmazva arra, hogy felülvizsgálja és módosítsa a megállapodás XI-B. mellékletét.

| (4) | Az EU-Grúzia állat- és növény-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottság 1/2017. határozatának (2) elfogadása óta néhány, a megállapodás XI-B. mellékletében felsorolt uniós jogi aktust hatályon kívül helyeztek, és az említett hatályon kívül helyezett uniós jogi aktusok közül néhánynak a helyébe új uniós jogi aktusok léptek, míg más uniós jogi aktusok többé nem rendelkeznek joghatással. Emellett a megállapodásban részes Felek úgy vélik, hogy egy korlátozott számú uniós jogi aktus nem releváns Grúzia számára, mivel azok csak a tagállamokra alkalmazandók. |
| --- | --- |

(4)

Az EU-Grúzia állat- és növény-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottság 1/2017. határozatának (2) elfogadása óta néhány, a megállapodás XI-B. mellékletében felsorolt uniós jogi aktust hatályon kívül helyeztek, és az említett hatályon kívül helyezett uniós jogi aktusok közül néhánynak a helyébe új uniós jogi aktusok léptek, míg más uniós jogi aktusok többé nem rendelkeznek joghatással. Emellett a megállapodásban részes Felek úgy vélik, hogy egy korlátozott számú uniós jogi aktus nem releváns Grúzia számára, mivel azok csak a tagállamokra alkalmazandók.

| (5) | Szükséges tehát módosítani a megállapodás XI-B. mellékletét annak érdekében, hogy az tükrözze az említett mellékletben felsorolt uniós vívmányok fejlődését, és fel kell váltani azt. Szintén helyénvaló egy meghatározott időszakot biztosítani, amely alatt Grúziának közelítenie kell jogszabályait az új uniós jogi aktusokhoz. Ennek megfelelően a grúziai jogszabályoknak a megállapodás XI-B. mellékletében felsorolt uniós jogi aktusokhoz való közelítésére vonatkozóan új határidőket kell feltüntetni abban. |
| --- | --- |

(5)

Szükséges tehát módosítani a megállapodás XI-B. mellékletét annak érdekében, hogy az tükrözze az említett mellékletben felsorolt uniós vívmányok fejlődését, és fel kell váltani azt. Szintén helyénvaló egy meghatározott időszakot biztosítani, amely alatt Grúziának közelítenie kell jogszabályait az új uniós jogi aktusokhoz. Ennek megfelelően a grúziai jogszabályoknak a megállapodás XI-B. mellékletében felsorolt uniós jogi aktusokhoz való közelítésére vonatkozóan új határidőket kell feltüntetni abban.

| (6) | Helyénvaló, hogy az SPS-albizottság határozatot hozzon a megállapodás XI-B. mellékletének módosításáról, hogy az magában foglalja az e határozat mellékletében foglalt jegyzéket, |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló, hogy az SPS-albizottság határozatot hozzon a megállapodás XI-B. mellékletének módosításáról, hogy az magában foglalja az e határozat mellékletében foglalt jegyzéket,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodás XI-B. melléklete az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul, és e határozat melléklete lép a helyébe.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Tbilisziben, 2023. március 6-án,

az EU-Grúzia állat- és növény-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottság részéről

a társelnökök

Koen VAN DYCK

Nino TANDILASHVILI

a titkárok

Jan BLOEMENDAL

Lasha INAURI

---

(1)  
  HL L 261., 2014.8.30., 4. o.

1

(2)  Az EU–Grúzia állat- és növény-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottság 1/2017. határozata (2017. március 7.) a társulási megállapodás XI-B. mellékletének módosításáról (HL L 98., 2017.4.11., 22. o.).

2

---

MELLÉKLET

A TÁRSULÁSI MEGÁLLAPODÁS XI-B. MELLÉKLETÉNEK MÓDOSÍTÁSA

A társulási megállapodás XI-B. melléklete módosul, és szövege a következő:

„XI-B. MELLÉKLET

A GRÚZIA ÁLTAL KÖZELÍTENDŐ UNIÓS JOGSZABÁLYOK JEGYZÉKE

E megállapodás 55. cikkének (1) bekezdésével összhangban Grúzia az alább felsorolt időkereteken belül közelíti jogszabályait a következő uniós jogszabályokhoz.

| | Uniós jogszabályok | A közelítésre kijelölt határidő |
| --- | --- | --- |
| | 1. szakasz – Állategészségügyi előírások | |
| 1. | Az Európai Parlament és a Tanács 1760/2000/EK rendelete (2000. július 17.) a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről. | 2015 |
| 2. | Az Európai Parlament és a Tanács 999/2001/EK rendelete (2001. május 22.) egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról | 2016 |
| 3. | Az Európai Parlament és a Tanács 1069/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről. | 2017 |
| 4. | A Bizottság 142/2011/EU rendelete (2011. február 25.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint a 97/78/EK tanácsi irányelvnek az egyes minták és tételek határon történő állategészségügyi ellenőrzése alóli, az irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról. | 2017 |
| 5. | Az Európai Parlament és a Tanács 2003/99/EK irányelve (2003. november 17.) a zoonózisok és zoonózis-kórokozók monitoringjáról, a 90/424/EGK tanácsi határozat módosításáról és a 92/117/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről. | 2017 |
| 6. | Az Európai Parlament és a Tanács 470/2009/EK rendelete (2009. május 6.) az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről, és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról. | 2018 |
| 7. | Az Európai Parlament és a Tanács 2160/2003/EK rendelete (2003. november 17.) a szalmonella és egyéb meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről. | 2019 |
| 8. | A Bizottság 1177/2006/EK rendelete (2006. augusztus 1.) a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a baromfi szalmonellózis elleni védekezésre vonatkozó nemzeti programok keretében alkalmazott egyedi védekezési módszerek követelményei tekintetében történő végrehajtásáról. | 2019 |
| 9. | A Bizottság 2006/130/EK irányelve (2006. december 11.) a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek bizonyos, élelmiszer-termelő állatoknak szánt állatgyógyászati készítmények vénykötelezettség alóli mentesítésére alkalmazandó kritériumok megállapítása tekintetében történő végrehajtásáról. | 2019 |
| 10. | Az Európai Parlament és a Tanács 183/2005/EK rendelete (2005. január 12.) a takarmányhigiénia követelményeinek meghatározásáról. | 2019 |
| 11. | A Bizottság 141/2007/EK rendelete (2007. február 14.) 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban a kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok kategóriájába tartozó takarmány-adalékanyagok gyártásával és/vagy forgalomba hozatalával foglalkozó takarmányipari létesítmények engedélyezésére vonatkozó követelményről. | 2019 |
| 12. | A Bizottság 82/475/EGK irányelve (1982. június 23.) a kedvtelésből tartott állatok összetett takarmányának címkézéséhez használható összetevő-kategóriák megállapításáról. | 2020 |
| 13. | Az Európai Parlament és a Tanács 767/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a takarmányok forgalomba hozataláról és felhasználásáról, az 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 79/373/EGK tanácsi irányelv, a 80/511/EGK bizottsági irányelv, a 82/471/EGK, 83/228/EGK, 93/74/EGK, 93/113/EK és 96/25/EK tanácsi irányelv és a 2004/217/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről. | 2020 |
| 14. | A Bizottság 2011/25/EU ajánlása (2011. január 14.) a takarmány-alapanyagok, takarmányadalékok, biocid termékek és állatgyógyászati készítmények egymástól való megkülönböztetését segítő iránymutatások kialakításáról. | 2020 |
| 15. | A Bizottság 68/2013/EU rendelete (2013. január 16.) a takarmány-alapanyagok jegyzékéről. | 2020 |
| 16. | A Bizottság 152/2009/EK rendelete (2009. január 27.) a takarmányok hatósági ellenőrzése során alkalmazott mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról. | 2021 |
| 17. | Az Európai Parlament és a Tanács 1831/2003/EK rendelete (2003. szeptember 22.) a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról. | 2021 |
| 18. | A Bizottság 429/2008/EK rendelete (2008. április 25.) az 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kérelmek elkészítése és megjelenési formája, valamint a takarmány-adalékanyagok értékelése és engedélyezése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályokról. | 2021 |
| 19. | A Bizottság (EU) 2015/1375 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 10.) a húsban előforduló Trichinella hatósági vizsgálatára vonatkozó különös szabályok megállapításáról. | 2021 |
| 20. | A Tanács 98/58/EK irányelve (1998. július 20.) a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről. | 2022 |
| 21. | A Tanács 2008/119/EK irányelve (2008. december 18.) a borjak védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról. | 2022 |
| 22. | A Tanács 2008/120/EK irányelve (2008. december 18.) a sertések védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról. | 2022 |
| 23. | A Tanács 1099/2009/EK rendelete (2009. szeptember 24.) az állatok leölésük során való védelméről. | 2022 |
| 24. | A Bizottság 2002/4/EK irányelve (2002. január 30.) az 1999/74/EK tanácsi irányelv hatálya alá tartozó tojótyúkokat tartó létesítmények nyilvántartásáról. | 2022 |
| 25. | A Tanács 2007/43/EK irányelve (2007. június 28.) a hústermelés céljából tartott csirkék védelmét szolgáló minimumszabályok megállapításáról. | 2022 |
| 26. | A Tanács 1255/97/EK rendelete (1997. június 25.) a megállóhelyekre vonatkozó közösségi kritériumokról, valamint a 91/628/EGK irányelv mellékletében említett útvonalterv módosításáról. | 2022 |
| 27. | A Tanács 1/2005/EK rendelete (2004. december 22.) az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről, valamint a 64/432/EGK és a 93/119/EK irányelv és az 1255/97/EK rendelete módosításáról. | 2022 |
| 28. | A Tanács 1999/74/EK irányelve (1999. július 19.) a tojótyúkok védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról. | 2023 |
| 29. | A Bizottság 101/2013/EU rendelete (2013. február 4.) a tejsavnak a szarvasmarhák hasított testén található felületi mikrobiológiai szennyeződések csökkentésére irányuló használatáról. | 2023 |
| 30. | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/4 rendelete (2018. december 11.) a gyógyszeres takarmányok előállításáról, forgalomba hozataláról és felhasználásáról, a 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 90/167/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről. | 2023 |
| 31. | Az Európai Parlament és a Tanács 2002/32/EK irányelve (2002. május 7.) a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról. | 2023 |
| 32. | A Bizottság (EU) 2022/160 végrehajtási rendelete (2022. február 4.) az uniós állategészségügyi követelményeknek való megfelelés vizsgálatára szolgáló egyes hatósági ellenőrzések egységes minimális gyakoriságának az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban történő meghatározásáról, valamint az 1082/2003/EK és az 1505/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről. | 2023 |
| 33. | A Bizottság (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. január 30.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba való beléptetésére, valamint a beléptetést követő mozgatására és kezelésére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről. | 2024 |
| 34. | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/6 rendelete (2018. december 11.) az állatgyógyászati készítményekről és a 2001/82/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről. | 2024 |
| 35. | A Bizottság (EU) 2022/671 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. február 4.) az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az illetékes hatóságok által az állatokon, állati eredetű termékeken és szaporítóanyagokon végzett hatósági ellenőrzésekre, a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékre vonatkozó azonosítási és nyilvántartásba vételi szabályoknak való meg nem felelés vagy a bizonyos szarvasmarhafélék Unión keresztül történő átszállítása során előforduló meg nem felelés esetén az illetékes hatóság által meghozandó nyomonkövetési intézkedésekre vonatkozó különös szabályok tekintetében történő kiegészítéséről, valamint a 494/98/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről. | 2024 |
| 36. | A Bizottság (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek megelőzésére és az e betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről. | 2025 |
| 37. | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/429 rendelete (2016. március 9.) a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről („állategészségügyi rendelet”). | 2025 |
| 38. | A Bizottság (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelete (2020. december 16.) az (EU) 2016/429 és az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos állat- és árukategóriákat tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére és Unión belüli mozgatására vonatkozó állategészségügyi, hatósági és állategészségügyi/hatósági bizonyítványminták tekintetében történő alkalmazására és az ilyen bizonyítványok hatósági kiállítására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 599/2004/EK rendelet, a 636/2014/EU és az (EU) 2019/628 végrehajtási rendelet, a 98/68/EK irányelv, továbbá a 2000/572/EK, a 2003/779/EK és a 2007/240/EK határozat hatályon kívül helyezéséről. | 2025 |
| 39. | A Bizottság (EU) 2019/2035 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. június 28.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szárazföldi állatokat tartó létesítményekre és a keltetőkre, valamint a bizonyos tartott szárazföldi állatok és keltetőtojások nyomonkövethetőségére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről. | 2026 |
| 40. | A Bizottság (EU) 2021/620 végrehajtási rendelete (2021. április 15.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes tagállamok és azok körzetei vagy kompartmentjei „betegségtől mentes” és „nem vakcinázó” státuszának bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek tekintetében történő jóváhagyása, valamint az említett betegségekre vonatkozó mentesítési programok jóváhagyása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról. | 2026 |
| 41. | A Bizottság (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt és új betegségekre vonatkozó felügyeletre, mentesítési programokra és betegségtől mentes minősítésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről. | 2026 |
| 42. | A Bizottság (EU) 2021/404 végrehajtási rendelete (2021. március 24.) az állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek Unióba történő beléptetése tekintetében az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint engedélyezett harmadik országok, területek vagy azok körzetei jegyzékeinek a megállapításáról. | 2027 |
| 43. | A Tanács 90/428/EGK irányelve (1990. június 26.) versenyeztetésre szánt lovak kereskedelméről, valamint a versenyen való részvétel feltételének megállapításáról. | 2027 |
| 44. | A Bizottság (EU) 2020/2236 végrehajtási rendelete (2020. december 16.) az (EU) 2016/429 és az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a víziállatokat és bizonyos, víziállatoktól származó állati eredetű termékeket tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére és Unión belüli mozgatására vonatkozó állategészségügyi bizonyítványminták tekintetében történő alkalmazására és az ilyen bizonyítványok hatósági kiállítására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1251/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről. | 2027 |
| 45. | A Bizottság (EU) 2015/262 végrehajtási rendelete (2015. február 17.) a 90/427/EGK és a 2009/156/EK tanácsi irányelv alapján a lófélék azonosítási módszerei tekintetében alkalmazandó szabályok meghatározásáról. | 2027 |
| 46. | A Bizottság (EU) 2020/354 rendelete (2020. március 4.) a különleges táplálkozási célokra szánt takarmányok tervezett felhasználásainak jegyzéke létrehozásáról és a 2008/38/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről. | 2028 |
| 47. | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1012 rendelete (2016. június 8.) a fajtatiszta tenyészállatok, hibrid tenyészsertések és szaporítóanyagaik Unión belüli tenyésztésének, kereskedelmének és az Unióba történő beléptetésének tenyésztéstechnikai és származástani feltételeiről, a 652/2014/EU rendelet, a 89/608/EGK és a 90/425/EGK tanácsi rendelet módosításáról, valamint az állattenyésztés tárgyában hozott egyes jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről („Állattenyésztési rendelet”). | 2028 |
| | 2. szakasz – Élelmiszer-biztonság | |
| 48. | Az Európai Parlament és A Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról. | 2015 |
| 49. | Az Európai Parlament és a Tanács 852/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az élelmiszer-higiéniáról. | 2015 |
| 50. | Az Európai Parlament és a Tanács 853/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról. | 2015 |
| 51. | A Bizottság 2073/2005/EK rendelete (2005. november 15.) az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól. | 2015 |
| 52. | A Bizottság 2074/2005/EK rendelete (2005. december 5.) a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti bizonyos termékekre és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti hatósági ellenőrzések megszervezésére vonatkozó végrehajtási intézkedések megállapításáról, a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettől való eltérésről, valamint a 853/2004/EK és 854/2004/EK rendelet módosításáról. | 2015 |
| 53. | A Bizottság 931/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. szeptember 19.) a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az állati eredetű élelmiszerek nyomonkövethetőségével kapcsolatban megállapított követelményeiről. | 2015 |
| 54. | A Bizottság 97/747/EK határozata (1997. október 27.) az egyes állati termékekben lévő egyes anyagok és azok maradványai ellenőrzése céljából a 96/23/EK tanácsi irányelvben előírt mintavétel szintjeinek és gyakoriságának a megállapításáról. | 2015 |
| 55. | A Tanács 96/22/EK irányelve (1996. április 29.) az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a béta-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról, valamint a 81/602/EGK, 88/146/EGK és 88/299/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről. | 2015 |
| 56. | A Tanács 315/93/EGK rendelete (1993. február 8.) az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról. | 2015 |
| 57. | A Bizottság 1881/2006/EK rendelete (2006. december 19.) az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról. | 2015 |
| 58. | Az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (2005. február 23.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról. | 2016 |
| 59. | Az Európai Parlament és a Tanács 1169/2011/EU rendelete (2011. október 25.) a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 87/250/EGK bizottsági irányelv, a 90/496/EGK tanácsi irányelv, az 1999/10/EK bizottsági irányelv, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2002/67/EK és a 2008/5/EK bizottsági irányelv és a 608/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről. | 2016 |
| 60. | Az Európai Parlament és a Tanács 1924/2006/EK rendelete (2006. december 20.) az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról. | 2016 |
| 61. | A Bizottság 1047/2012/EU rendelete (2012. november 8.) az 1924/2006/EK rendeletnek a tápanyag-összetételre vonatkozó állítások listája tekintetében történő módosításáról. | 2016 |
| 62. | A Bizottság 2013/63/EU végrehajtási határozata (2013. január 24.) az 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 10. cikke szerinti egészségre vonatkozó állítások különös feltételeinek végrehajtásáról szóló iránymutatások elfogadásáról. | 2016 |
| 63. | Az Európai Parlament és a Tanács 1333/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az élelmiszer-adalékanyagokról. | 2016 |
| 64. | Az Európai Parlament és a Tanács 1925/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a vitaminok, ásványi anyagok és bizonyos egyéb anyagok élelmiszerekhez történő hozzáadásáról. | 2016 |
| 65. | A Bizottság 1170/2009/EK rendelete (2009. november 30.) a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek és az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az élelmiszerekhez, köztük az étrend-kiegészítőkhöz hozzáadható vitaminok és ásványi anyagok, valamint ezek formái listáinak tekintetében történő módosításáról. | 2016 |
| 66. | A Bizottság 37/2010/EU rendelete (2009. december 22.) a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról. | 2016 |
| 67. | A Bizottság 401/2006/EK rendelete (2006. február 23.) az élelmiszerek mikotoxintartalmának hatósági ellenőrzéséhez használandó mintavételi és elemzési módszerek megállapításáról. | 2016 |
| 68. | A Bizottság 333/2007/EK rendelete (2007. március 28.) az élelmiszerekben előforduló nyomelemek és élelmiszer-feldolgozás során keletkező szennyező anyagok mennyiségének ellenőrzése céljából végzett mintavétel és vizsgálat módszereinek megállapításáról. | 2016 |
| 69. | Az Európai Parlament és a Tanács 2011/91/EU irányelve (2011. december 13.) azon árutételt azonosító jelzésekről és jelölésekről, amelyekhez az adott élelmiszer tartozik. | 2017 |
| 70. | A Tanács 92/608/EGK határozata (1992. november 14.) a közvetlen emberi fogyasztásra szánt hőkezelt tej elemzési és vizsgálati módszereinek megállapításáról. | 2017 |
| 71. | A Bizottság 645/2000/EK rendelete (2000. március 28.) a 86/362/EGK, illetőleg 90/642/EGK irányelvnek a gabonafélékben, illetőleg egyes növényi eredetű termékekben – többek között a gyümölcsökben és zöldségekben -, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének ellenőrzésével kapcsolatos 7., illetőleg 4. cikke egyes rendelkezéseinek megfelelő érvényesüléséhez szükséges részletes végrehajtási szabályok megállapításáról. | 2017 |
| 72. | A Bizottság 307/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. április 11.) a vitaminok, ásványi anyagok és bizonyos egyéb anyagok élelmiszerekhez történő hozzáadásáról szóló 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikkének alkalmazására megállapított végrehajtási szabályokról. | 2017 |
| 73. | Az Európai Parlament és a Tanács 609/2013/EU rendelete (2013. június 12.) a csecsemők és kisgyermekek számára készült, a speciális gyógyászati célra szánt, valamint a testtömeg-szabályozás céljára szolgáló, teljes napi étrendet helyettesítő élelmiszerekről, továbbá a 92/52/EGK tanácsi irányelv, a 96/8/EK, az 1999/21/EK, a 2006/125/EK és a 2006/141/EK bizottsági irányelv, a 2009/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 41/2009/EK és a 953/2009/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről. | 2017 |
| 74. | Az Európai Parlament és a Tanács 1935/2004/EK rendelete (2004. október 27.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a 89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről. | 2018 |
| 75. | Az Európai Parlament és a Tanács 1830/2003/EK rendelete (2003. szeptember 22.) a géntechnológiával módosított szervezetek nyomonkövethetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomonkövethetőségéről, valamint a 2001/18/EK irányelv módosításáról. | 2018 |
| 76. | A Bizottság 2004/787/EK ajánlása (2004. október 4.) az 1830/2003/EK rendelettel összefüggésben a géntechnológiával módosított szervezetek és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított anyagok vagy ezen termékekből történő mintavételre és kimutatásra vonatkozó technikai iránymutatásról. | 2018 |
| 77. | Az Európai Parlament és a Tanács 1829/2003/EK rendelete (2003. szeptember 22.) a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról. | 2018 |
| 78. | A Bizottság 231/2012/EU rendelete (2012. március 9.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékok specifikációinak meghatározásáról. | 2019 |
| 79. | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2283 rendelete (2015. november 25.) az új élelmiszerekről, az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről. | 2019 |
| 80. | A Bizottság 97/618/EK ajánlása (1997. július 29.) a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, az új élelmiszerek és az új élelmiszer-összetevők forgalomba hozatalára vonatkozó kérelmek alátámasztásához szükséges információk benyújtásáról, és elsődleges értékelési jelentések elkészítésének tudományos vonatkozásairól. | 2019 |
| 81. | A Bizottság 2023/2006/EK rendelete (2006. december 22.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokra és tárgyakra vonatkozó helyes gyártási gyakorlatról. | 2019 |
| 82. | A Bizottság 641/2004/EK rendelete (2004. április 6.) az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az új, géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezése iránti kérelem, a létező termékek bejelentése és a kockázatértékelés során kedvező eredményt mutató, géntechnológiával módosított anyagok véletlen vagy technikailag elkerülhetetlen jelenléte tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályokról. | 2019 |
| 83. | A Bizottság 2013/165/EU ajánlása (2013. március 27.) a T-2 és a HT-2 toxin gabonafélékben és gabonatermékekben való jelenlétéről. | 2019 |
| 84. | Az Európai Parlament és a Tanács 1332/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az élelmiszerenzimekről, valamint a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról. | 2020 |
| 85. | Az Európai Parlament és a Tanács 1334/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK és a 110/2008/EK rendelet, valamint a 2000/13/EK irányelv módosításáról. | 2020 |
| 86. | A Bizottság 873/2012/EU rendelete (2012. október 1.) az aromáknak és alapanyagoknak az 1334/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletében meghatározott uniós listájára vonatkozó átmeneti intézkedésekről. | 2020 |
| 87. | A Tanács 78/142/EGK irányelve (1978. január 30.) a vinilklorid monomert tartalmazó és élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokra és tárgyakra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről. | 2020 |
| 88. | A Bizottság 92/2/EGK irányelve (1992. január 13.) az emberi fogyasztásra szánt mélyfagyasztott élelmiszerek hőmérsékletének hatósági ellenőrzéséhez szükséges mintavételi eljárás és közösségi vizsgálati módszer meghatározásáról. | 2020 |
| 89. | A Tanács 89/108/EGK irányelve (1988. december 21.) az emberi fogyasztásra szánt gyorsfagyasztott élelmiszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről. | 2020 |
| 90. | A Bizottság 37/2005/EK rendelete (2005. január 12.) az emberi fogyasztásra szánt gyorsfagyasztott élelmiszerek hőmérsékletének a szállítóeszközökben, raktárakban és tárolókban történő ellenőrzéséről. | 2020 |
| 91. | A Bizottság 872/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. október 1.) az aromaanyagoknak a 2232/96/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt listája elfogadásáról, a listának az 1334/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletébe való beillesztéséről, valamint az 1565/2000/EK bizottsági rendelet és az 1999/217/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről. | 2021 |
| 92. | Az Európai Parlament és a Tanács 2065/2003/EK rendelete (2003. november 10.) az élelmiszerekben, illetve azok felületén felhasznált vagy felhasználásra szánt füstaromákról. | 2021 |
| 93. | A Bizottság 1321/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 10.) az élelmiszerekben vagy azok felületén való felhasználásra, illetve származékos füstaromák előállítására szánt engedélyezett füstaroma elsődleges termékek uniós jegyzékének megállapításáról. | 2021 |
| 94. | A Bizottság 93/11/EGK irányelve (1993. március 15.) az N-nitrozaminok és N-nitrozálható anyagok elasztomerből vagy gumiból készült cumik és cumisüvegekből történő kibocsátásáról. | 2021 |
| 95. | A Bizottság 1895/2005/EK rendelete (2005. november 18.) egyes epoxiszármazékok élelmiszerrel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokban és tárgyakban való felhasználásának korlátozásáról. | 2021 |
| 96. | A Bizottság 1882/2006/EK rendelete (2006. december 19.) egyes élelmiszerek nitráttartalmának hatósági ellenőrzésére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról. | 2021 |
| 97. | A Bizottság 86/474/EGK határozata (1986. szeptember 11.) a szarvasmarhafélék, a sertések és a friss hús tagsággal nem rendelkező országból történő behozatalával kapcsolatosan végzett helyszíni vizsgálatok végrehajtásáról. | 2022 |
| 98. | Az Európai Parlament és a Tanács 2002/46/EK irányelve (2002. június 10.) az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről. | 2022 |
| 99. | A Bizottság 10/2011/EU rendelete (2011. január 14.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokról és műanyag tárgyakról. | 2022 |
| 100. | Az Európai Parlament és a Tanács 2009/54/EK irányelve (2009. június 18.) a természetes ásványvizek kinyeréséről és forgalmazásáról. | 2022 |
| 101. | A Bizottság 2003/40/EK irányelve (2003. május 16.) a természetes ásványvizek jegyzékének, koncentrációs határértékeinek és címkézési követelményeinek, valamint a természetes ásványvizek és forrásvizek ózonnal dúsított levegővel való kezelésére vonatkozó feltételeknek a megállapításáról. | 2022 |
| 102. | Az Európai Parlament és a Tanács 2009/41/EK irányelve (2009. május 6.) a géntechnológiával módosított mikroorganizmusok zárt rendszerben történő felhasználásáról. | 2022 |
| 103. | A Bizottság 1337/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 13.) az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak a friss, hűtött vagy fagyasztott sertés-, juh-, kecske- és baromfihús származási országa vagy eredete helyének feltüntetése tekintetében történő megállapításáról. | 2022 |
| 104. | A Bizottság (EU) 2019/300 végrehajtási határozata (2019. február 19.) az élelmiszerek és a takarmányok biztonságára vonatkozó általános válságkezelési terv létrehozásáról. | 2022 |
| 105. | A Bizottság (EU) 2019/1793 végrehajtási rendelete (2019. október 22.) az (EU) 2017/625 és a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtása céljából a bizonyos harmadik országokból származó egyes áruk Unióba történő beléptetése esetén alkalmazandó hatósági ellenőrzések és szükségintézkedések ideiglenes fokozásának előírásáról, valamint a 669/2009/EK, a 884/2014/EU, az (EU) 2015/175, az (EU) 2017/186 és az (EU) 2018/1660 bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről. | 2022 |
| 106. | A Bizottság 115/2010/EU rendelete (2010. február 9.) a fluorid természetes ásványvizekből és forrásvizekből történő kivonásához használt, aktivált alumínium-oxid alkalmazásának feltételeiről. | 2023 |
| 107. | A Bizottság 2000/608/EK határozata (2000. szeptember 27.) a géntechnológiával módosított mikroorganizmusok zárt rendszerben történő felhasználásáról szóló 90/219/EGK irányelv III. melléklete szerinti kockázatértékelésre vonatkozó iránymutatásokról. | 2023 |
| 108. | A Bizottság (EU) 2019/1871 rendelete (2019. november 7.) az állati eredetű élelmiszerekben előforduló nem engedélyezett farmakológiai hatóanyagokra vonatkozó intézkedési referenciapontokról és a 2005/34/EK határozat hatályon kívül helyezéséről. | 2023 |
| 109. | A Tanács 82/711/EGK irányelve (1982. október 18.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak összetevői kioldódásának vizsgálatához szükséges alapvető szabályok megállapításáról. | 2023 |
| 110. | A Tanács 84/500/EGK irányelve (1984. október 15.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő kerámiatárgyakra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről. | 2023 |
| 111. | A Bizottság 96/8/EK irányelve (1996. február 26.) a testtömegcsökkentésre szolgáló, csökkentett energiatartalmú étrendben történő felhasználásra szánt élelmiszerekről. | 2023 |
| 112. | A Bizottság (EU) 2021/808 végrehajtási rendelete (2021. március 22.) az élelmiszer-termelő állatokon alkalmazott gyógyszerhatóanyagok maradékanyagaira vonatkozó analitikai módszerek elvégzéséről és az eredmények értelmezéséről, valamint az alkalmazandó mintavételi módszerekről és a 2002/657/EK és 98/179/EK határozatok hatályon kívül helyezéséről. | 2023 |
| 113. | A Bizottság 210/2013/EU rendelete (2013. március 11.) a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint a csírákat termelő létesítmények engedélyezéséről. | 2024 |
| 114. | A Bizottság 579/2014/EU rendelete (2014. május 28.) a folyékony olaj és zsír tengeri szállítása tekintetében a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének egyes rendelkezéseitől való eltérés engedélyezéséről. | 2024 |
| 115. | A Bizottság 432/2012/EU rendelete (2012. május 16.) a nem a betegségek kockázatának csökkentését, illetve a gyermekek fejlődését és egészségét érintő, élelmiszerekkel kapcsolatos, egészségre vonatkozó, engedélyezett állítások jegyzékének megállapításáról. | 2024 |
| 116. | A Tanács 85/572/EGK irányelve (1985. december 19.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak összetevői kioldódásának vizsgálatához alkalmazandó élelmiszer-utánzó modellanyagok listájának megállapításáról. | 2024 |
| 117. | A Bizottság 124/2009/EK rendelete (2009. február 10.) a nem céltakarmányokban elkerülhetetlen átvitel következtében jelen lévő kokcidiosztatikumoknak vagy hisztomonosztatikumoknak az élelmiszerekben megengedhető legnagyobb szintjeinek meghatározásáról. | 2024 |
| 118. | A Bizottság 2007/42/EK irányelve (2007. június 29.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő regenerált cellulózfilmből készült anyagokról és tárgyakról. | 2024 |
| 119. | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/625 rendelete (2017. március 15.) az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növény-egészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet). | 2024 |
| 120. | A Bizottság 2013/711/EU ajánlása (2013. december 3.) a takarmányokban és élelmiszerekben jelenlévő dioxinok, furánok és PCB-k csökkentéséről. | 2025 |
| 121. | A Bizottság 2006/794/EK ajánlása (2006. november 16.) az élelmiszerekben található dioxinok, dioxin jellegű PCB-k és nem dioxin jellegű PCB-k háttérszintjeinek ellenőrzéséről. | 2025 |
| 122. | A Bizottság (EU) 2017/644 rendelete (2017. április 5.) az egyes élelmiszerekben előforduló dioxinok, dioxin jellegű PCB-k és nem dioxin jellegű PCB-k koncentrációjának ellenőrzésére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról és az 589/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről. | 2025 |
| 123. | A Bizottság 503/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 3.) a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezése iránti kérelemről, valamint a 641/2004/EK és az 1981/2006/EK bizottsági rendelet módosításáról. | 2025 |
| 124. | A Bizottság (EU) 2019/1715 végrehajtási rendelete (2019. szeptember 30.) a hatósági ellenőrzések információkezelési rendszerének és a rendszer elemeinek működésére vonatkozó szabályok megállapításáról (a hatósági ellenőrzések információkezelési rendszeréről szóló rendelet). | 2025 |
| 125. | A Bizottság 2003/598/EK ajánlása (2003. augusztus 11.) az almalében és egyéb italok almaléből készült összetevőiben lévő patulinszennyeződés megelőzéséről és csökkentéséről. | 2026 |
| 126. | Az Európai Parlament és a Tanács 1999/2/EK irányelve (1999. február 22.) az ionizáló sugárzással kezelt élelmiszerekre és élelmiszer-összetevőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről. | 2026 |
| 127. | Az Európai Parlament és a Tanács 1999/3/EK irányelve (1999. február 22.) az ionizáló sugárzással kezelt élelmiszerek és élelmiszer-összetevők közösségi listájának megállapításáról. | 2026 |
| 128. | A Bizottság 907/2013/EU rendelete (2013. szeptember 20.) az általános megjelölések (megnevezések) használatára irányuló kérelmekre vonatkozó szabályok megállapításáról. | 2026 |
| 129. | Az Európai Parlament és a Tanács 2009/32/EK irányelve (2009. április 23.) az élelmiszerek és az élelmiszer-összetevők előállítása során felhasznált extrakciós oldószerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről. | 2026 |
| 130. | A Bizottság 450/2009/EK rendelete (2009. május 29.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő aktív és intelligens anyagokról és tárgyakról. | 2026 |
| 131. | A Bizottság 284/2011/EU rendelete (2011. március 22.) a Kínai Népköztársaságból és Hongkong Különleges Közigazgatási Területről származó vagy ott feladott poliamid és melamin műanyag konyhai eszközök behozatalára vonatkozó egyedi feltételek és részletes eljárások megállapításáról. | 2026 |
| 132. | A Bizottság 282/2008/EK rendelete (2008. március 27.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokról és műanyag tárgyakról, valamint a 2023/2006/EK rendelet módosításáról. | 2026 |
| 133. | A Bizottság 321/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. április 1.) a biszfenol A csecsemőknek szánt műanyag cumisüvegekben való felhasználásának korlátozása tekintetében a 10/2011/EU rendelet módosításáról. | 2026 |
| | 3. szakasz – Növényvédelem | |
| 134. | A Bizottság 2014/63/EU ajánlása (2014. február 6.) a Diabrotica virgifera virgifera Le Conte unióbeli területeken való megerősített előfordulása esetén a visszaszorítására alkalmazandó intézkedésekről. | 2015 |
| 135. | A Bizottság 2004/105/EK irányelve (2004. október 15.) a 2000/29/EK tanácsi irányelvben felsorolt, harmadik országokból származó növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat kísérő hivatalos növény-egészségügyi bizonyítványok és újrakivitelhez szükséges növény-egészségügyi bizonyítványok mintáinak meghatározásáról. | 2015 |
| 136. | A Bizottság 92/90/EGK irányelve (1992. november 3.) a növények, növényi termékek, illetve egyéb áruk termelői és importőrei kötelezettségeinek, valamint nyilvántartásba vételük részleteinek megállapításáról. | 2016 |
| 137. | A Bizottság 1756/2004/EK rendelete (2004. október 11.) egyes, a 2000/29/EK tanácsi irányelv V. melléklete B. részében felsorolt növények, növényi termékek és egyéb áruk növény-egészségügyi ellenőrzése redukálási típusához és szintjéhez előírt bizonyítékok és kritériumok részletes feltételeinek meghatározásáról. | 2018 |
| 138. | A Bizottság 92/70/EGK irányelve (1992. július 30.) a Közösségben található védett övezetek elismeréséhez végzendő vizsgálatok részletes szabályainak meghatározásáról. | 2018 |
| 139. | A Bizottság 93/51/EGK irányelve (1993. június 24.) egyes növényeknek, növényi termékeknek, illetve egyéb áruknak valamely védett övezeten keresztül történő szállítására, valamint az ilyen védett övezetből származó növényeknek, növényi termékeknek, illetve egyéb áruknak az ilyen védett övezeten belül történő mozgatására vonatkozó szabályok megállapításáról. | 2018 |
| 140. | A Tanács 68/193/EGK irányelve (1968. április 9.) a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazásáról. | 2018 |
| 141. | A Tanács 2008/72/EK irányelve (2008. július 15.) a vetőmagokon kívüli zöldségszaporító és -ültetési anyagok forgalmazásáról. | 2018 |
| 142. | A Bizottság 283/2013/EU rendelete (2013. március 1.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a hatóanyagokra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározásáról. | 2018 |
| 143. | A Bizottság 2002/63/EK irányelve (2002. július 11.) a növényi és állati eredetű termékekben és azok felszínén található peszticid-szermaradványok hatósági ellenőrzésére szolgáló közösségi mintavételi módszerek megállapításáról és a 79/700/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről. | 2018 |
| 144. | A Tanács 66/401/EGK irányelve (1966. június 14.) a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról. | 2019 |
| 145. | A Tanács 66/402/EGK irányelve (1966. június 14.) a gabonavetőmagok forgalmazásáról. | 2019 |
| 146. | A Tanács 2008/90/EK irányelve (2008. szeptember 29.) a gyümölcstermő növények szaporítóanyagai, illetve a gyümölcstermesztésre szánt gyümölcstermő növények forgalmazásáról. | 2019 |
| 147. | A Tanács 98/56/EK irányelve (1998. július 20.) a dísznövények szaporítóanyagainak forgalmazásáról. | 2019 |
| 148. | A Tanács 2002/54/EK irányelve (2002. június 13.) a répavetőmag forgalmazásáról. | 2019 |
| 149. | A Tanács 2002/55/EK irányelve (2002. június 13.) a zöldségvetőmagok forgalmazásáról. | 2019 |
| 150. | A Bizottság 2012/138/EU végrehajtási határozata (2012. március 1.) az Anoplophora chinensis (Forster) Unióba történő behurcolásának és Unión belüli terjedésének megelőzését célzó sürgősségi intézkedésekről. | 2020 |
| 151. | A Bizottság 2012/270/EU végrehajtási határozata (2012. május 16.) az Epitrix cucumeris (Harris), az Epitrix papa sp. n., az Epitrix subcrinita (Lec.) és az Epitrix tuberis (Gentner) Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzését célzó sürgősségi intézkedésekről. | 2020 |
| 152. | A Tanács 2002/56/EK irányelve (2002. június 13.) a vetőburgonya forgalmazásáról. | 2020 |
| 153. | A Tanács 2002/57/EK irányelve (2002. június 13.) az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról. | 2020 |
| 154. | A Bizottság 81/675/EGK határozata (1981. július 28.) bizonyos zárolási rendszereknek a 66/400/EGK, 66/401/EGK, a 66/402/EGK, a 69/208/EGK és a 70/458/EGK tanácsi irányelv értelmében egyszer használatos rendszereknek való minősítéséről. | 2020 |
| 155. | A Bizottság 217/2006/EK rendelete (2006. február 8.) a minimális csírázásra vonatkozó követelményeket nem teljesítő szaporítóanyagok forgalmazásának ideiglenes engedélyezésére a tagállamoknak adott felhatalmazás tekintetében a 66/401/EGK, 66/402/EGK, 2002/54/EK, 2002/55/EK és 2002/57/EK tanácsi irányelv alkalmazása szabályainak megállapításáról. | 2020 |
| 156. | A Bizottság 284/2013/EU rendelete (2013. március 1.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a növényvédő szerekre vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározásáról. | 2020 |
| 157. | A Bizottság 547/2011/EU rendelete (2011. június 8.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a növényvédő szerekre vonatkozó adatszolgáltatási követelmények tekintetében történő végrehajtásáról. | 2020 |
| 158. | Az Európai Parlament és a Tanács 2009/128/EK irányelve (2009. október 21.) a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról. | 2020 |
| 159. | A Bizottság 546/2011/EU rendelete (2011. június 10.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a növényvédő szerek értékeléséhez és engedélyezéséhez használt egységes alapelvek tekintetében történő végrehajtásáról. | 2021 |
| 160. | A Bizottság 2012/535/EU végrehajtási határozata (2012. szeptember 26.) a Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (fenyőrontó fonálféreg) Unión belüli elterjedésének megelőzésére irányuló sürgősségi intézkedésekről. | 2022 |
| 161. | A Bizottság 80/755/EGK határozata (1980. július 17.) a gabonavetőmagok csomagolásán az előírt tájékoztatás eltüntethetetlen nyomással való feltüntetésének engedélyezéséről. | 2022 |
| 162. | A Bizottság 2004/29/EK irányelve (2004. március 4.) a szőlőfajták vizsgálata során alkalmazott jellemzők és minimális feltételek meghatározásáról. | 2022 |
| 163. | A Bizottság 93/61/EGK irányelve (1993. július 2.) a 92/33/EGK tanácsi irányelv értelmében a vetőmagokon kívüli zöldségszaporító és palántázóanyagokra vonatkozó feltételek jegyzékének meghatározásáról. | 2022 |
| 164. | A Bizottság 93/62/EGK irányelve (1993. július 5.) a vetőmagon kívüli zöldségszaporító és -termesztő anyagok forgalmazásáról szóló 92/33/EGK tanácsi irányelv alapján a termelők és forgalmazók felügyeletére és ellenőrzésére vonatkozó végrehajtási intézkedések kidolgozásáról. | 2022 |
| 165. | A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról. | 2022 |
| 166. | A Bizottság 541/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. június 1.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról szóló 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról. | 2022 |
| 167. | A Bizottság 2004/371/EK határozata (2004. április 20.) a takarmánynövényként való felhasználásra szánt vetőmagkeverékek forgalomba hozatalának feltételeiről. | 2023 |
| 168. | A Bizottság 2008/124/EK irányelve (2008. december 18.) a meghatározott takarmány-, olaj- és rostnövényfajok vetőmag-forgalmazásának a hivatalosan elit vetőmag vagy minősített vetőmag minősítést kapott vetőmagra való korlátozásáról. | 2023 |
| 169. | A Bizottság 2010/60/EU irányelve (2010. augusztus 30.) a természetes környezet megőrzésére szánt takarmánynövény-vetőmagkeverékek forgalmazása tekintetében bizonyos eltérések biztosításáról. | 2023 |
| 170. | A Bizottság 2014/97/EU végrehajtási irányelve (2014. október 15.) a 2008/90/EK tanácsi irányelvnek a szállítók és a fajták nyilvántartásba vétele, valamint a közös fajtajegyzék tekintetében történő végrehajtásáról. | 2023 |
| 171. | A Bizottság 93/49/EGK irányelve (1993. június 23.) a 91/682/EGK tanácsi irányelv értelmében a dísznövények szaporítóanyagaira és a dísznövényekre vonatkozó feltételek jegyzékének kidolgozásáról. | 2023 |
| 172. | A Bizottság 1999/66/EK irányelve (1999. június 28.) a 98/56/EK tanácsi irányelv alapján a szállító által kiállított címkére vagy más okmányra vonatkozó követelmények kidolgozásáról. | 2023 |
| 173. | A Bizottság 1999/68/EK irányelve (1999. június 28.) a szállítók által a 98/56/EK tanácsi irányelv szerint vezetett dísznövény-fajtajegyzékre vonatkozó kiegészítő rendelkezések meghatározásáról. | 2023 |
| 174. | Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről. | 2023 |
| 175. | A Bizottság 2301/2002/EK rendelete (2002. december 20.) a vetőmagok kis mennyiségeinek meghatározása tekintetében az 1999/105/EK tanácsi irányelv alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról. | 2024 |
| 176. | A Bizottság 2003/90/EK irányelve (2003. október 6.) a 2002/53/EK tanácsi irányelv 7. cikkének alkalmazásában egyes mezőgazdasági növényfajok fajtái esetében minimálisan vizsgálandó jellemzők és a vizsgálat minimumfeltételei vonatkozásában a végrehajtási intézkedések meghatározásáról. | 2024 |
| 177. | A Bizottság 2004/842/EK határozata (2004. december 1.) olyan fajtához tartozó vetőmagok vonatkozásában, amelyek tekintetében a mezőgazdasági növényfajok vagy zöldségfajok nemzeti fajtajegyzékbe való felvételi kérelmét benyújtották; ezen vetőmagok forgalmazásának tekintetében a tagállamok által történő engedélyezésére vonatkozó végrehajtási szabályokról. | 2024 |
| 178. | A Bizottság (EU) 2021/384 végrehajtási rendelete (2021. március 3.) a mezőgazdasági növényfajok és zöldségfajok fajtaelnevezéseinek alkalmasságáról és a 637/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről. | 2024 |
| 179. | A Bizottság 208/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 11.) a csírák és a csírák előállítására szánt magvak nyomonkövethetőségének követelményeiről. | 2024 |
| 180. | A Bizottság (EU) 2020/1740 végrehajtási rendelete (2020. november 20.) a hatóanyagok jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó eljárás végrehajtásához szükséges rendelkezéseknek az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megállapításáról és a 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről. | 2025 |
| 181. | A Bizottság 2012/697/EU végrehajtási határozata (2012. november 8.) a Pomacea (Perry) alnem Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzését célzó intézkedésekről. | 2025 |
| 182. | A Bizottság 93/50/EGK irányelve (1993. június 24.) a 77/93/EGK tanácsi irányelv V. számú mellékletének „A” részében fel nem sorolt egyes növények termesztői, illetve az ilyen növények termesztési körzeteiben lévő raktárak vagy szállítási központok hivatalos nyilvántartásba vételéről. | 2025 |
| 183. | A Bizottság 2003/91/EK irányelve (2003. október 6.) a 2002/55/EK tanácsi irányelv 7. cikkének alkalmazásában a zöldségfajok egyes fajtáinak a vizsgálatakor minimálisan figyelembe vett jellemzők és a vizsgálat elvégzésének minimumkövetelményei tekintetében történő végrehajtási intézkedések meghatározásáról. | 2025 |
| 184. | A Bizottság 2014/20/EU végrehajtási irányelve (2014. február 6.) az elit és a minősített vetőburgonya uniós osztályai, valamint az ezekre az osztályokra vonatkozó feltételek és megnevezések meghatározásáról. | 2025 |
| 185. | A Bizottság 2014/21/EU végrehajtási irányelve (2014. február 6.) a szuperelit vetőburgonyára vonatkozó minimális feltételek és uniós osztályok meghatározásáról. | 2025 |
| 186. | A Bizottság 97/125/EK határozata (1997. január 24.) az olaj- és rostnövények vetőmagjának csomagolásán az előírt tájékoztatás eltüntethetetlen nyomással való feltüntetésének engedélyezéséről, valamint a bizonyos takarmánynövény-fajok csomagolásán az előírt tájékoztatás eltüntethetetlen nyomással való feltüntetésének engedélyezéséről szóló 87/309/EGK határozat módosításáról. | 2025 |
| 187. | A Bizottság (EU) 2020/1770 végrehajtási rendelete (2020. november 26.) a növényútlevelek nyomonkövetési kódjára vonatkozó követelmény alól az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján nem mentesülő, ültetésre szánt növények típusairól és fajairól, valamint a 92/105/EGK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről. | 2025 |
| 188. | A Bizottság 2004/266/EK határozata (2004. március 17.) a takarmánynövények vetőmagjának csomagolásán az előírt tájékoztatás letörölhetetlen nyomással való feltüntetésének engedélyezéséről. | 2026 |
| 189. | A Bizottság 2008/62/EK irányelve (2008. június 20.) a helyi és a regionális feltételekhez természetes módon alkalmazkodott, és génerózió által veszélyeztetett mezőgazdasági honos fajok és fajták elfogadása, és ezen honos fajok és fajták vetőmagjának, valamint vetőburgonyájának forgalmazása esetében alkalmazható eltérésekről. | 2026 |
| 190. | A Bizottság 2009/145/EK irányelve (2009. november 26.) egy adott helyen és régióban hagyományosan termesztett és génerózió által veszélyeztetett honos zöldségfajok és fajták, illetve a kereskedelmi növénytermesztési szempontból tényleges értékkel nem rendelkező, csupán bizonyos feltételek melletti termesztésre nemesített zöldségek fajtáinak elismerése, és ezen honos fajok és fajták vetőmagjának forgalmazása esetében alkalmazható eltérésekről. | 2026 |
| 191. | A Tanács 2100/94/EK rendelete (1994. július 27.) a közösségi növényfajta-oltalmi jogokról. | 2026 |
| 192. | A Bizottság 1768/95/EK rendelete (1995. július 24.) a közösségi növényfajta-oltalomról szóló 2100/94/EK tanácsi rendelet 14. cikkének (3) bekezdésében biztosított mezőgazdasági mentesség érvényesítésének végrehajtási szabályairól. | 2026 |
| 193. | A Bizottság 874/2009/EK rendelete (2009. szeptember 17.) a Közösségi Növényfajta-hivatal előtti eljárások tekintetében a 2100/94/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról. | 2026 |
| 194. | A Bizottság (EU) 2020/1201 végrehajtási rendelete (2020. augusztus 14.) a Xylella fastidiosa (Wells et al.) Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzését célzó intézkedésekről. | 2026 |
| 195. | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2031 rendelete (2016. október 26.) a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről, a 228/2013/EU, a 652/2014/EU és az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 69/464/EGK, a 74/647/EGK, a 93/85/EGK, a 98/57/EK, a 2000/29/EK, a 2006/91/EK és a 2007/33/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről. | 2027 |
| 196. | A Bizottság (EU) 2019/2123 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. október 10.) az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos áruk esetében az ellenőrző pontokon elvégezhető azonossági és fizikai ellenőrzések, illetve a határállomástól távol is elvégezhető okmányellenőrzések eseteire és feltételeire vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről. | 2027 |
| 197. | A Bizottság (EU) 2019/1014 végrehajtási rendelete (2019. június 12.) a határállomásokra és az azokon létesített ellenőrző központokra vonatkozó minimumkövetelmények, valamint a határállomások és ellenőrző pontok jegyzékbe vételéhez alkalmazandó formátum, kategóriák és rövidítések részletes szabályainak megállapításáról. | 2027 |
| 198. | A Bizottság 2014/98/EU végrehajtási irányelve (2014. október 15.) a 2008/90/EK tanácsi irányelvnek az ugyanazon irányelv I. mellékletében említett gyümölcstermő növénynemzetségekre és növényfajokra vonatkozó különleges követelmények, a szállítók által teljesítendő különleges követelmények és a hivatalos vizsgálatokra vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő végrehajtásáról. | 2027 |
| 199. | A Bizottság (EU) 2019/829 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 14.) a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről szóló, a tagállamok számára hatósági vizsgálatok, tudományos vagy oktatási célok, kísérletek, fajtaszelekció vagy nemesítés tekintetében ideiglenes eltéréseket engedélyező (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről. | 2027 |
| 200. | A Bizottság (EU) 2021/2285 végrehajtási rendelete (2021. december 14.) az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendeletnek a károsítók jegyzéke, a növények, növényi termékek és egyéb anyagok Unióba történő behozatalára és Unión belüli szállítására vonatkozó tilalmak és követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint a 98/109/EK és a 2002/757/EK határozat és az (EU) 2020/885 és az (EU) 2020/1292 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről. | 2027 |

Uniós jogszabályok

A közelítésre kijelölt határidő

1. szakasz – Állategészségügyi előírások

1.

Az Európai Parlament és a Tanács 1760/2000/EK rendelete (2000. július 17.) a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről.

2015

2.

Az Európai Parlament és a Tanács 999/2001/EK rendelete (2001. május 22.) egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról

2016

3.

Az Európai Parlament és a Tanács 1069/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről.

2017

4.

A Bizottság 142/2011/EU rendelete (2011. február 25.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint a 97/78/EK tanácsi irányelvnek az egyes minták és tételek határon történő állategészségügyi ellenőrzése alóli, az irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról.

2017

5.

Az Európai Parlament és a Tanács 2003/99/EK irányelve (2003. november 17.) a zoonózisok és zoonózis-kórokozók monitoringjáról, a 90/424/EGK tanácsi határozat módosításáról és a 92/117/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről.

2017

6.

Az Európai Parlament és a Tanács 470/2009/EK rendelete (2009. május 6.) az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről, és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról.

2018

7.

Az Európai Parlament és a Tanács 2160/2003/EK rendelete (2003. november 17.) a szalmonella és egyéb meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről.

2019

8.

A Bizottság 1177/2006/EK rendelete (2006. augusztus 1.) a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a baromfi szalmonellózis elleni védekezésre vonatkozó nemzeti programok keretében alkalmazott egyedi védekezési módszerek követelményei tekintetében történő végrehajtásáról.

2019

9.

A Bizottság 2006/130/EK irányelve (2006. december 11.) a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek bizonyos, élelmiszer-termelő állatoknak szánt állatgyógyászati készítmények vénykötelezettség alóli mentesítésére alkalmazandó kritériumok megállapítása tekintetében történő végrehajtásáról.

2019

10.

Az Európai Parlament és a Tanács 183/2005/EK rendelete (2005. január 12.) a takarmányhigiénia követelményeinek meghatározásáról.

2019

11.

A Bizottság 141/2007/EK rendelete (2007. február 14.) 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban a kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok kategóriájába tartozó takarmány-adalékanyagok gyártásával és/vagy forgalomba hozatalával foglalkozó takarmányipari létesítmények engedélyezésére vonatkozó követelményről.

2019

12.

A Bizottság 82/475/EGK irányelve (1982. június 23.) a kedvtelésből tartott állatok összetett takarmányának címkézéséhez használható összetevő-kategóriák megállapításáról.

2020

13.

Az Európai Parlament és a Tanács 767/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a takarmányok forgalomba hozataláról és felhasználásáról, az 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 79/373/EGK tanácsi irányelv, a 80/511/EGK bizottsági irányelv, a 82/471/EGK, 83/228/EGK, 93/74/EGK, 93/113/EK és 96/25/EK tanácsi irányelv és a 2004/217/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről.

2020

14.

A Bizottság 2011/25/EU ajánlása (2011. január 14.) a takarmány-alapanyagok, takarmányadalékok, biocid termékek és állatgyógyászati készítmények egymástól való megkülönböztetését segítő iránymutatások kialakításáról.

2020

15.

A Bizottság 68/2013/EU rendelete (2013. január 16.) a takarmány-alapanyagok jegyzékéről.

2020

16.

A Bizottság 152/2009/EK rendelete (2009. január 27.) a takarmányok hatósági ellenőrzése során alkalmazott mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról.

2021

17.

Az Európai Parlament és a Tanács 1831/2003/EK rendelete (2003. szeptember 22.) a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról.

2021

18.

A Bizottság 429/2008/EK rendelete (2008. április 25.) az 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kérelmek elkészítése és megjelenési formája, valamint a takarmány-adalékanyagok értékelése és engedélyezése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályokról.

2021

19.

A Bizottság (EU) 2015/1375 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 10.) a húsban előforduló Trichinella hatósági vizsgálatára vonatkozó különös szabályok megállapításáról.

2021

20.

A Tanács 98/58/EK irányelve (1998. július 20.) a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről.

2022

21.

A Tanács 2008/119/EK irányelve (2008. december 18.) a borjak védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról.

2022

22.

A Tanács 2008/120/EK irányelve (2008. december 18.) a sertések védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról.

2022

23.

A Tanács 1099/2009/EK rendelete (2009. szeptember 24.) az állatok leölésük során való védelméről.

2022

24.

A Bizottság 2002/4/EK irányelve (2002. január 30.) az 1999/74/EK tanácsi irányelv hatálya alá tartozó tojótyúkokat tartó létesítmények nyilvántartásáról.

2022

25.

A Tanács 2007/43/EK irányelve (2007. június 28.) a hústermelés céljából tartott csirkék védelmét szolgáló minimumszabályok megállapításáról.

2022

26.

A Tanács 1255/97/EK rendelete (1997. június 25.) a megállóhelyekre vonatkozó közösségi kritériumokról, valamint a 91/628/EGK irányelv mellékletében említett útvonalterv módosításáról.

2022

27.

A Tanács 1/2005/EK rendelete (2004. december 22.) az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről, valamint a 64/432/EGK és a 93/119/EK irányelv és az 1255/97/EK rendelete módosításáról.

2022

28.

A Tanács 1999/74/EK irányelve (1999. július 19.) a tojótyúkok védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról.

2023

29.

A Bizottság 101/2013/EU rendelete (2013. február 4.) a tejsavnak a szarvasmarhák hasított testén található felületi mikrobiológiai szennyeződések csökkentésére irányuló használatáról.

2023

30.

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/4 rendelete (2018. december 11.) a gyógyszeres takarmányok előállításáról, forgalomba hozataláról és felhasználásáról, a 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 90/167/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről.

2023

31.

Az Európai Parlament és a Tanács 2002/32/EK irányelve (2002. május 7.) a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról.

2023

32.

A Bizottság (EU) 2022/160 végrehajtási rendelete (2022. február 4.) az uniós állategészségügyi követelményeknek való megfelelés vizsgálatára szolgáló egyes hatósági ellenőrzések egységes minimális gyakoriságának az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban történő meghatározásáról, valamint az 1082/2003/EK és az 1505/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről.

2023

33.

A Bizottság (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. január 30.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba való beléptetésére, valamint a beléptetést követő mozgatására és kezelésére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről.

2024

34.

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/6 rendelete (2018. december 11.) az állatgyógyászati készítményekről és a 2001/82/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről.

2024

35.

A Bizottság (EU) 2022/671 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. február 4.) az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az illetékes hatóságok által az állatokon, állati eredetű termékeken és szaporítóanyagokon végzett hatósági ellenőrzésekre, a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékre vonatkozó azonosítási és nyilvántartásba vételi szabályoknak való meg nem felelés vagy a bizonyos szarvasmarhafélék Unión keresztül történő átszállítása során előforduló meg nem felelés esetén az illetékes hatóság által meghozandó nyomonkövetési intézkedésekre vonatkozó különös szabályok tekintetében történő kiegészítéséről, valamint a 494/98/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről.

2024

36.

A Bizottság (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek megelőzésére és az e betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről.

2025

37.

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/429 rendelete (2016. március 9.) a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről („állategészségügyi rendelet”).

2025

38.

A Bizottság (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelete (2020. december 16.) az (EU) 2016/429 és az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos állat- és árukategóriákat tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére és Unión belüli mozgatására vonatkozó állategészségügyi, hatósági és állategészségügyi/hatósági bizonyítványminták tekintetében történő alkalmazására és az ilyen bizonyítványok hatósági kiállítására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 599/2004/EK rendelet, a 636/2014/EU és az (EU) 2019/628 végrehajtási rendelet, a 98/68/EK irányelv, továbbá a 2000/572/EK, a 2003/779/EK és a 2007/240/EK határozat hatályon kívül helyezéséről.

2025

39.

A Bizottság (EU) 2019/2035 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. június 28.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szárazföldi állatokat tartó létesítményekre és a keltetőkre, valamint a bizonyos tartott szárazföldi állatok és keltetőtojások nyomonkövethetőségére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről.

2026

40.

A Bizottság (EU) 2021/620 végrehajtási rendelete (2021. április 15.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes tagállamok és azok körzetei vagy kompartmentjei „betegségtől mentes” és „nem vakcinázó” státuszának bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek tekintetében történő jóváhagyása, valamint az említett betegségekre vonatkozó mentesítési programok jóváhagyása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról.

2026

41.

A Bizottság (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt és új betegségekre vonatkozó felügyeletre, mentesítési programokra és betegségtől mentes minősítésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről.

2026

42.

A Bizottság (EU) 2021/404 végrehajtási rendelete (2021. március 24.) az állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek Unióba történő beléptetése tekintetében az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint engedélyezett harmadik országok, területek vagy azok körzetei jegyzékeinek a megállapításáról.

2027

43.

A Tanács 90/428/EGK irányelve (1990. június 26.) versenyeztetésre szánt lovak kereskedelméről, valamint a versenyen való részvétel feltételének megállapításáról.

2027

44.

A Bizottság (EU) 2020/2236 végrehajtási rendelete (2020. december 16.) az (EU) 2016/429 és az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a víziállatokat és bizonyos, víziállatoktól származó állati eredetű termékeket tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére és Unión belüli mozgatására vonatkozó állategészségügyi bizonyítványminták tekintetében történő alkalmazására és az ilyen bizonyítványok hatósági kiállítására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1251/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről.

2027

45.

A Bizottság (EU) 2015/262 végrehajtási rendelete (2015. február 17.) a 90/427/EGK és a 2009/156/EK tanácsi irányelv alapján a lófélék azonosítási módszerei tekintetében alkalmazandó szabályok meghatározásáról.

2027

46.

A Bizottság (EU) 2020/354 rendelete (2020. március 4.) a különleges táplálkozási célokra szánt takarmányok tervezett felhasználásainak jegyzéke létrehozásáról és a 2008/38/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről.

2028

47.

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1012 rendelete (2016. június 8.) a fajtatiszta tenyészállatok, hibrid tenyészsertések és szaporítóanyagaik Unión belüli tenyésztésének, kereskedelmének és az Unióba történő beléptetésének tenyésztéstechnikai és származástani feltételeiről, a 652/2014/EU rendelet, a 89/608/EGK és a 90/425/EGK tanácsi rendelet módosításáról, valamint az állattenyésztés tárgyában hozott egyes jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről („Állattenyésztési rendelet”).

2028

2. szakasz – Élelmiszer-biztonság

48.

Az Európai Parlament és A Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról.

2015

49.

Az Európai Parlament és a Tanács 852/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az élelmiszer-higiéniáról.

2015

50.

Az Európai Parlament és a Tanács 853/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról.

2015

51.

A Bizottság 2073/2005/EK rendelete (2005. november 15.) az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól.

2015

52.

A Bizottság 2074/2005/EK rendelete (2005. december 5.) a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti bizonyos termékekre és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti hatósági ellenőrzések megszervezésére vonatkozó végrehajtási intézkedések megállapításáról, a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettől való eltérésről, valamint a 853/2004/EK és 854/2004/EK rendelet módosításáról.

2015

53.

A Bizottság 931/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. szeptember 19.) a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az állati eredetű élelmiszerek nyomonkövethetőségével kapcsolatban megállapított követelményeiről.

2015

54.

A Bizottság 97/747/EK határozata (1997. október 27.) az egyes állati termékekben lévő egyes anyagok és azok maradványai ellenőrzése céljából a 96/23/EK tanácsi irányelvben előírt mintavétel szintjeinek és gyakoriságának a megállapításáról.

2015

55.

A Tanács 96/22/EK irányelve (1996. április 29.) az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a béta-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról, valamint a 81/602/EGK, 88/146/EGK és 88/299/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről.

2015

56.

A Tanács 315/93/EGK rendelete (1993. február 8.) az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról.

2015

57.

A Bizottság 1881/2006/EK rendelete (2006. december 19.) az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról.

2015

58.

Az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (2005. február 23.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról.

2016

59.

Az Európai Parlament és a Tanács 1169/2011/EU rendelete (2011. október 25.) a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 87/250/EGK bizottsági irányelv, a 90/496/EGK tanácsi irányelv, az 1999/10/EK bizottsági irányelv, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2002/67/EK és a 2008/5/EK bizottsági irányelv és a 608/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről.

2016

60.

Az Európai Parlament és a Tanács 1924/2006/EK rendelete (2006. december 20.) az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról.

2016

61.

A Bizottság 1047/2012/EU rendelete (2012. november 8.) az 1924/2006/EK rendeletnek a tápanyag-összetételre vonatkozó állítások listája tekintetében történő módosításáról.

2016

62.

A Bizottság 2013/63/EU végrehajtási határozata (2013. január 24.) az 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 10. cikke szerinti egészségre vonatkozó állítások különös feltételeinek végrehajtásáról szóló iránymutatások elfogadásáról.

2016

63.

Az Európai Parlament és a Tanács 1333/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az élelmiszer-adalékanyagokról.

2016

64.

Az Európai Parlament és a Tanács 1925/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a vitaminok, ásványi anyagok és bizonyos egyéb anyagok élelmiszerekhez történő hozzáadásáról.

2016

65.

A Bizottság 1170/2009/EK rendelete (2009. november 30.) a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek és az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az élelmiszerekhez, köztük az étrend-kiegészítőkhöz hozzáadható vitaminok és ásványi anyagok, valamint ezek formái listáinak tekintetében történő módosításáról.

2016

66.

A Bizottság 37/2010/EU rendelete (2009. december 22.) a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról.

2016

67.

A Bizottság 401/2006/EK rendelete (2006. február 23.) az élelmiszerek mikotoxintartalmának hatósági ellenőrzéséhez használandó mintavételi és elemzési módszerek megállapításáról.

2016

68.

A Bizottság 333/2007/EK rendelete (2007. március 28.) az élelmiszerekben előforduló nyomelemek és élelmiszer-feldolgozás során keletkező szennyező anyagok mennyiségének ellenőrzése céljából végzett mintavétel és vizsgálat módszereinek megállapításáról.

2016

69.

Az Európai Parlament és a Tanács 2011/91/EU irányelve (2011. december 13.) azon árutételt azonosító jelzésekről és jelölésekről, amelyekhez az adott élelmiszer tartozik.

2017

70.

A Tanács 92/608/EGK határozata (1992. november 14.) a közvetlen emberi fogyasztásra szánt hőkezelt tej elemzési és vizsgálati módszereinek megállapításáról.

2017

71.

A Bizottság 645/2000/EK rendelete (2000. március 28.) a 86/362/EGK, illetőleg 90/642/EGK irányelvnek a gabonafélékben, illetőleg egyes növényi eredetű termékekben – többek között a gyümölcsökben és zöldségekben -, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének ellenőrzésével kapcsolatos 7., illetőleg 4. cikke egyes rendelkezéseinek megfelelő érvényesüléséhez szükséges részletes végrehajtási szabályok megállapításáról.

2017

72.

A Bizottság 307/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. április 11.) a vitaminok, ásványi anyagok és bizonyos egyéb anyagok élelmiszerekhez történő hozzáadásáról szóló 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikkének alkalmazására megállapított végrehajtási szabályokról.

2017

73.

Az Európai Parlament és a Tanács 609/2013/EU rendelete (2013. június 12.) a csecsemők és kisgyermekek számára készült, a speciális gyógyászati célra szánt, valamint a testtömeg-szabályozás céljára szolgáló, teljes napi étrendet helyettesítő élelmiszerekről, továbbá a 92/52/EGK tanácsi irányelv, a 96/8/EK, az 1999/21/EK, a 2006/125/EK és a 2006/141/EK bizottsági irányelv, a 2009/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 41/2009/EK és a 953/2009/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről.

2017

74.

Az Európai Parlament és a Tanács 1935/2004/EK rendelete (2004. október 27.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a 89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről.

2018

75.

Az Európai Parlament és a Tanács 1830/2003/EK rendelete (2003. szeptember 22.) a géntechnológiával módosított szervezetek nyomonkövethetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomonkövethetőségéről, valamint a 2001/18/EK irányelv módosításáról.

2018

76.

A Bizottság 2004/787/EK ajánlása (2004. október 4.) az 1830/2003/EK rendelettel összefüggésben a géntechnológiával módosított szervezetek és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított anyagok vagy ezen termékekből történő mintavételre és kimutatásra vonatkozó technikai iránymutatásról.

2018

77.

Az Európai Parlament és a Tanács 1829/2003/EK rendelete (2003. szeptember 22.) a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról.

2018

78.

A Bizottság 231/2012/EU rendelete (2012. március 9.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékok specifikációinak meghatározásáról.

2019

79.

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2283 rendelete (2015. november 25.) az új élelmiszerekről, az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről.

2019

80.

A Bizottság 97/618/EK ajánlása (1997. július 29.) a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, az új élelmiszerek és az új élelmiszer-összetevők forgalomba hozatalára vonatkozó kérelmek alátámasztásához szükséges információk benyújtásáról, és elsődleges értékelési jelentések elkészítésének tudományos vonatkozásairól.

2019

81.

A Bizottság 2023/2006/EK rendelete (2006. december 22.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokra és tárgyakra vonatkozó helyes gyártási gyakorlatról.

2019

82.

A Bizottság 641/2004/EK rendelete (2004. április 6.) az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az új, géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezése iránti kérelem, a létező termékek bejelentése és a kockázatértékelés során kedvező eredményt mutató, géntechnológiával módosított anyagok véletlen vagy technikailag elkerülhetetlen jelenléte tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályokról.

2019

83.

A Bizottság 2013/165/EU ajánlása (2013. március 27.) a T-2 és a HT-2 toxin gabonafélékben és gabonatermékekben való jelenlétéről.

2019

84.

Az Európai Parlament és a Tanács 1332/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az élelmiszerenzimekről, valamint a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról.

2020

85.

Az Európai Parlament és a Tanács 1334/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK és a 110/2008/EK rendelet, valamint a 2000/13/EK irányelv módosításáról.

2020

86.

A Bizottság 873/2012/EU rendelete (2012. október 1.) az aromáknak és alapanyagoknak az 1334/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletében meghatározott uniós listájára vonatkozó átmeneti intézkedésekről.

2020

87.

A Tanács 78/142/EGK irányelve (1978. január 30.) a vinilklorid monomert tartalmazó és élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokra és tárgyakra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről.

2020

88.

A Bizottság 92/2/EGK irányelve (1992. január 13.) az emberi fogyasztásra szánt mélyfagyasztott élelmiszerek hőmérsékletének hatósági ellenőrzéséhez szükséges mintavételi eljárás és közösségi vizsgálati módszer meghatározásáról.

2020

89.

A Tanács 89/108/EGK irányelve (1988. december 21.) az emberi fogyasztásra szánt gyorsfagyasztott élelmiszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről.

2020

90.

A Bizottság 37/2005/EK rendelete (2005. január 12.) az emberi fogyasztásra szánt gyorsfagyasztott élelmiszerek hőmérsékletének a szállítóeszközökben, raktárakban és tárolókban történő ellenőrzéséről.

2020

91.

A Bizottság 872/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. október 1.) az aromaanyagoknak a 2232/96/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt listája elfogadásáról, a listának az 1334/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletébe való beillesztéséről, valamint az 1565/2000/EK bizottsági rendelet és az 1999/217/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről.

2021

92.

Az Európai Parlament és a Tanács 2065/2003/EK rendelete (2003. november 10.) az élelmiszerekben, illetve azok felületén felhasznált vagy felhasználásra szánt füstaromákról.

2021

93.

A Bizottság 1321/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 10.) az élelmiszerekben vagy azok felületén való felhasználásra, illetve származékos füstaromák előállítására szánt engedélyezett füstaroma elsődleges termékek uniós jegyzékének megállapításáról.

2021

94.

A Bizottság 93/11/EGK irányelve (1993. március 15.) az N-nitrozaminok és N-nitrozálható anyagok elasztomerből vagy gumiból készült cumik és cumisüvegekből történő kibocsátásáról.

2021

95.

A Bizottság 1895/2005/EK rendelete (2005. november 18.) egyes epoxiszármazékok élelmiszerrel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokban és tárgyakban való felhasználásának korlátozásáról.

2021

96.

A Bizottság 1882/2006/EK rendelete (2006. december 19.) egyes élelmiszerek nitráttartalmának hatósági ellenőrzésére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról.

2021

97.

A Bizottság 86/474/EGK határozata (1986. szeptember 11.) a szarvasmarhafélék, a sertések és a friss hús tagsággal nem rendelkező országból történő behozatalával kapcsolatosan végzett helyszíni vizsgálatok végrehajtásáról.

2022

98.

Az Európai Parlament és a Tanács 2002/46/EK irányelve (2002. június 10.) az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről.

2022

99.

A Bizottság 10/2011/EU rendelete (2011. január 14.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokról és műanyag tárgyakról.

2022

100.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/54/EK irányelve (2009. június 18.) a természetes ásványvizek kinyeréséről és forgalmazásáról.

2022

101.

A Bizottság 2003/40/EK irányelve (2003. május 16.) a természetes ásványvizek jegyzékének, koncentrációs határértékeinek és címkézési követelményeinek, valamint a természetes ásványvizek és forrásvizek ózonnal dúsított levegővel való kezelésére vonatkozó feltételeknek a megállapításáról.

2022

102.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/41/EK irányelve (2009. május 6.) a géntechnológiával módosított mikroorganizmusok zárt rendszerben történő felhasználásáról.

2022

103.

A Bizottság 1337/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 13.) az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak a friss, hűtött vagy fagyasztott sertés-, juh-, kecske- és baromfihús származási országa vagy eredete helyének feltüntetése tekintetében történő megállapításáról.

2022

104.

A Bizottság (EU) 2019/300 végrehajtási határozata (2019. február 19.) az élelmiszerek és a takarmányok biztonságára vonatkozó általános válságkezelési terv létrehozásáról.

2022

105.

A Bizottság (EU) 2019/1793 végrehajtási rendelete (2019. október 22.) az (EU) 2017/625 és a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtása céljából a bizonyos harmadik országokból származó egyes áruk Unióba történő beléptetése esetén alkalmazandó hatósági ellenőrzések és szükségintézkedések ideiglenes fokozásának előírásáról, valamint a 669/2009/EK, a 884/2014/EU, az (EU) 2015/175, az (EU) 2017/186 és az (EU) 2018/1660 bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről.

2022

106.

A Bizottság 115/2010/EU rendelete (2010. február 9.) a fluorid természetes ásványvizekből és forrásvizekből történő kivonásához használt, aktivált alumínium-oxid alkalmazásának feltételeiről.

2023

107.

A Bizottság 2000/608/EK határozata (2000. szeptember 27.) a géntechnológiával módosított mikroorganizmusok zárt rendszerben történő felhasználásáról szóló 90/219/EGK irányelv III. melléklete szerinti kockázatértékelésre vonatkozó iránymutatásokról.

2023

108.

A Bizottság (EU) 2019/1871 rendelete (2019. november 7.) az állati eredetű élelmiszerekben előforduló nem engedélyezett farmakológiai hatóanyagokra vonatkozó intézkedési referenciapontokról és a 2005/34/EK határozat hatályon kívül helyezéséről.

2023

109.

A Tanács 82/711/EGK irányelve (1982. október 18.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak összetevői kioldódásának vizsgálatához szükséges alapvető szabályok megállapításáról.

2023

110.

A Tanács 84/500/EGK irányelve (1984. október 15.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő kerámiatárgyakra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről.

2023

111.

A Bizottság 96/8/EK irányelve (1996. február 26.) a testtömegcsökkentésre szolgáló, csökkentett energiatartalmú étrendben történő felhasználásra szánt élelmiszerekről.

2023

112.

A Bizottság (EU) 2021/808 végrehajtási rendelete (2021. március 22.) az élelmiszer-termelő állatokon alkalmazott gyógyszerhatóanyagok maradékanyagaira vonatkozó analitikai módszerek elvégzéséről és az eredmények értelmezéséről, valamint az alkalmazandó mintavételi módszerekről és a 2002/657/EK és 98/179/EK határozatok hatályon kívül helyezéséről.

2023

113.

A Bizottság 210/2013/EU rendelete (2013. március 11.) a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint a csírákat termelő létesítmények engedélyezéséről.

2024

114.

A Bizottság 579/2014/EU rendelete (2014. május 28.) a folyékony olaj és zsír tengeri szállítása tekintetében a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének egyes rendelkezéseitől való eltérés engedélyezéséről.

2024

115.

A Bizottság 432/2012/EU rendelete (2012. május 16.) a nem a betegségek kockázatának csökkentését, illetve a gyermekek fejlődését és egészségét érintő, élelmiszerekkel kapcsolatos, egészségre vonatkozó, engedélyezett állítások jegyzékének megállapításáról.

2024

116.

A Tanács 85/572/EGK irányelve (1985. december 19.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak összetevői kioldódásának vizsgálatához alkalmazandó élelmiszer-utánzó modellanyagok listájának megállapításáról.

2024

117.

A Bizottság 124/2009/EK rendelete (2009. február 10.) a nem céltakarmányokban elkerülhetetlen átvitel következtében jelen lévő kokcidiosztatikumoknak vagy hisztomonosztatikumoknak az élelmiszerekben megengedhető legnagyobb szintjeinek meghatározásáról.

2024

118.

A Bizottság 2007/42/EK irányelve (2007. június 29.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő regenerált cellulózfilmből készült anyagokról és tárgyakról.

2024

119.

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/625 rendelete (2017. március 15.) az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növény-egészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet).

2024

120.

A Bizottság 2013/711/EU ajánlása (2013. december 3.) a takarmányokban és élelmiszerekben jelenlévő dioxinok, furánok és PCB-k csökkentéséről.

2025

121.

A Bizottság 2006/794/EK ajánlása (2006. november 16.) az élelmiszerekben található dioxinok, dioxin jellegű PCB-k és nem dioxin jellegű PCB-k háttérszintjeinek ellenőrzéséről.

2025

122.

A Bizottság (EU) 2017/644 rendelete (2017. április 5.) az egyes élelmiszerekben előforduló dioxinok, dioxin jellegű PCB-k és nem dioxin jellegű PCB-k koncentrációjának ellenőrzésére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról és az 589/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről.

2025

123.

A Bizottság 503/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 3.) a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezése iránti kérelemről, valamint a 641/2004/EK és az 1981/2006/EK bizottsági rendelet módosításáról.

2025

124.

A Bizottság (EU) 2019/1715 végrehajtási rendelete (2019. szeptember 30.) a hatósági ellenőrzések információkezelési rendszerének és a rendszer elemeinek működésére vonatkozó szabályok megállapításáról (a hatósági ellenőrzések információkezelési rendszeréről szóló rendelet).

2025

125.

A Bizottság 2003/598/EK ajánlása (2003. augusztus 11.) az almalében és egyéb italok almaléből készült összetevőiben lévő patulinszennyeződés megelőzéséről és csökkentéséről.

2026

126.

Az Európai Parlament és a Tanács 1999/2/EK irányelve (1999. február 22.) az ionizáló sugárzással kezelt élelmiszerekre és élelmiszer-összetevőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről.

2026

127.

Az Európai Parlament és a Tanács 1999/3/EK irányelve (1999. február 22.) az ionizáló sugárzással kezelt élelmiszerek és élelmiszer-összetevők közösségi listájának megállapításáról.

2026

128.

A Bizottság 907/2013/EU rendelete (2013. szeptember 20.) az általános megjelölések (megnevezések) használatára irányuló kérelmekre vonatkozó szabályok megállapításáról.

2026

129.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/32/EK irányelve (2009. április 23.) az élelmiszerek és az élelmiszer-összetevők előállítása során felhasznált extrakciós oldószerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről.

2026

130.

A Bizottság 450/2009/EK rendelete (2009. május 29.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő aktív és intelligens anyagokról és tárgyakról.

2026

131.

A Bizottság 284/2011/EU rendelete (2011. március 22.) a Kínai Népköztársaságból és Hongkong Különleges Közigazgatási Területről származó vagy ott feladott poliamid és melamin műanyag konyhai eszközök behozatalára vonatkozó egyedi feltételek és részletes eljárások megállapításáról.

2026

132.

A Bizottság 282/2008/EK rendelete (2008. március 27.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokról és műanyag tárgyakról, valamint a 2023/2006/EK rendelet módosításáról.

2026

133.

A Bizottság 321/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. április 1.) a biszfenol A csecsemőknek szánt műanyag cumisüvegekben való felhasználásának korlátozása tekintetében a 10/2011/EU rendelet módosításáról.

2026

3. szakasz – Növényvédelem

134.

A Bizottság 2014/63/EU ajánlása (2014. február 6.) a Diabrotica virgifera virgifera Le Conte unióbeli területeken való megerősített előfordulása esetén a visszaszorítására alkalmazandó intézkedésekről.

2015

135.

A Bizottság 2004/105/EK irányelve (2004. október 15.) a 2000/29/EK tanácsi irányelvben felsorolt, harmadik országokból származó növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat kísérő hivatalos növény-egészségügyi bizonyítványok és újrakivitelhez szükséges növény-egészségügyi bizonyítványok mintáinak meghatározásáról.

2015

136.

A Bizottság 92/90/EGK irányelve (1992. november 3.) a növények, növényi termékek, illetve egyéb áruk termelői és importőrei kötelezettségeinek, valamint nyilvántartásba vételük részleteinek megállapításáról.

2016

137.

A Bizottság 1756/2004/EK rendelete (2004. október 11.) egyes, a 2000/29/EK tanácsi irányelv V. melléklete B. részében felsorolt növények, növényi termékek és egyéb áruk növény-egészségügyi ellenőrzése redukálási típusához és szintjéhez előírt bizonyítékok és kritériumok részletes feltételeinek meghatározásáról.

2018

138.

A Bizottság 92/70/EGK irányelve (1992. július 30.) a Közösségben található védett övezetek elismeréséhez végzendő vizsgálatok részletes szabályainak meghatározásáról.

2018

139.

A Bizottság 93/51/EGK irányelve (1993. június 24.) egyes növényeknek, növényi termékeknek, illetve egyéb áruknak valamely védett övezeten keresztül történő szállítására, valamint az ilyen védett övezetből származó növényeknek, növényi termékeknek, illetve egyéb áruknak az ilyen védett övezeten belül történő mozgatására vonatkozó szabályok megállapításáról.

2018

140.

A Tanács 68/193/EGK irányelve (1968. április 9.) a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazásáról.

2018

141.

A Tanács 2008/72/EK irányelve (2008. július 15.) a vetőmagokon kívüli zöldségszaporító és -ültetési anyagok forgalmazásáról.

2018

142.

A Bizottság 283/2013/EU rendelete (2013. március 1.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a hatóanyagokra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározásáról.

2018

143.

A Bizottság 2002/63/EK irányelve (2002. július 11.) a növényi és állati eredetű termékekben és azok felszínén található peszticid-szermaradványok hatósági ellenőrzésére szolgáló közösségi mintavételi módszerek megállapításáról és a 79/700/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről.

2018

144.

A Tanács 66/401/EGK irányelve (1966. június 14.) a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról.

2019

145.

A Tanács 66/402/EGK irányelve (1966. június 14.) a gabonavetőmagok forgalmazásáról.

2019

146.

A Tanács 2008/90/EK irányelve (2008. szeptember 29.) a gyümölcstermő növények szaporítóanyagai, illetve a gyümölcstermesztésre szánt gyümölcstermő növények forgalmazásáról.

2019

147.

A Tanács 98/56/EK irányelve (1998. július 20.) a dísznövények szaporítóanyagainak forgalmazásáról.

2019

148.

A Tanács 2002/54/EK irányelve (2002. június 13.) a répavetőmag forgalmazásáról.

2019

149.

A Tanács 2002/55/EK irányelve (2002. június 13.) a zöldségvetőmagok forgalmazásáról.

2019

150.

A Bizottság 2012/138/EU végrehajtási határozata (2012. március 1.) az Anoplophora chinensis (Forster) Unióba történő behurcolásának és Unión belüli terjedésének megelőzését célzó sürgősségi intézkedésekről.

2020

151.

A Bizottság 2012/270/EU végrehajtási határozata (2012. május 16.) az Epitrix cucumeris (Harris), az Epitrix papa sp. n., az Epitrix subcrinita (Lec.) és az Epitrix tuberis (Gentner) Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzését célzó sürgősségi intézkedésekről.

2020

152.

A Tanács 2002/56/EK irányelve (2002. június 13.) a vetőburgonya forgalmazásáról.

2020

153.

A Tanács 2002/57/EK irányelve (2002. június 13.) az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról.

2020

154.

A Bizottság 81/675/EGK határozata (1981. július 28.) bizonyos zárolási rendszereknek a 66/400/EGK, 66/401/EGK, a 66/402/EGK, a 69/208/EGK és a 70/458/EGK tanácsi irányelv értelmében egyszer használatos rendszereknek való minősítéséről.

2020

155.

A Bizottság 217/2006/EK rendelete (2006. február 8.) a minimális csírázásra vonatkozó követelményeket nem teljesítő szaporítóanyagok forgalmazásának ideiglenes engedélyezésére a tagállamoknak adott felhatalmazás tekintetében a 66/401/EGK, 66/402/EGK, 2002/54/EK, 2002/55/EK és 2002/57/EK tanácsi irányelv alkalmazása szabályainak megállapításáról.

2020

156.

A Bizottság 284/2013/EU rendelete (2013. március 1.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a növényvédő szerekre vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározásáról.

2020

157.

A Bizottság 547/2011/EU rendelete (2011. június 8.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a növényvédő szerekre vonatkozó adatszolgáltatási követelmények tekintetében történő végrehajtásáról.

2020

158.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/128/EK irányelve (2009. október 21.) a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról.

2020

159.

A Bizottság 546/2011/EU rendelete (2011. június 10.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a növényvédő szerek értékeléséhez és engedélyezéséhez használt egységes alapelvek tekintetében történő végrehajtásáról.

2021

160.

A Bizottság 2012/535/EU végrehajtási határozata (2012. szeptember 26.) a Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (fenyőrontó fonálféreg) Unión belüli elterjedésének megelőzésére irányuló sürgősségi intézkedésekről.

2022

161.

A Bizottság 80/755/EGK határozata (1980. július 17.) a gabonavetőmagok csomagolásán az előírt tájékoztatás eltüntethetetlen nyomással való feltüntetésének engedélyezéséről.

2022

162.

A Bizottság 2004/29/EK irányelve (2004. március 4.) a szőlőfajták vizsgálata során alkalmazott jellemzők és minimális feltételek meghatározásáról.

2022

163.

A Bizottság 93/61/EGK irányelve (1993. július 2.) a 92/33/EGK tanácsi irányelv értelmében a vetőmagokon kívüli zöldségszaporító és palántázóanyagokra vonatkozó feltételek jegyzékének meghatározásáról.

2022

164.

A Bizottság 93/62/EGK irányelve (1993. július 5.) a vetőmagon kívüli zöldségszaporító és -termesztő anyagok forgalmazásáról szóló 92/33/EGK tanácsi irányelv alapján a termelők és forgalmazók felügyeletére és ellenőrzésére vonatkozó végrehajtási intézkedések kidolgozásáról.

2022

165.

A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról.

2022

166.

A Bizottság 541/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. június 1.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról szóló 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról.

2022

167.

A Bizottság 2004/371/EK határozata (2004. április 20.) a takarmánynövényként való felhasználásra szánt vetőmagkeverékek forgalomba hozatalának feltételeiről.

2023

168.

A Bizottság 2008/124/EK irányelve (2008. december 18.) a meghatározott takarmány-, olaj- és rostnövényfajok vetőmag-forgalmazásának a hivatalosan elit vetőmag vagy minősített vetőmag minősítést kapott vetőmagra való korlátozásáról.

2023

169.

A Bizottság 2010/60/EU irányelve (2010. augusztus 30.) a természetes környezet megőrzésére szánt takarmánynövény-vetőmagkeverékek forgalmazása tekintetében bizonyos eltérések biztosításáról.

2023

170.

A Bizottság 2014/97/EU végrehajtási irányelve (2014. október 15.) a 2008/90/EK tanácsi irányelvnek a szállítók és a fajták nyilvántartásba vétele, valamint a közös fajtajegyzék tekintetében történő végrehajtásáról.

2023

171.

A Bizottság 93/49/EGK irányelve (1993. június 23.) a 91/682/EGK tanácsi irányelv értelmében a dísznövények szaporítóanyagaira és a dísznövényekre vonatkozó feltételek jegyzékének kidolgozásáról.

2023

172.

A Bizottság 1999/66/EK irányelve (1999. június 28.) a 98/56/EK tanácsi irányelv alapján a szállító által kiállított címkére vagy más okmányra vonatkozó követelmények kidolgozásáról.

2023

173.

A Bizottság 1999/68/EK irányelve (1999. június 28.) a szállítók által a 98/56/EK tanácsi irányelv szerint vezetett dísznövény-fajtajegyzékre vonatkozó kiegészítő rendelkezések meghatározásáról.

2023

174.

Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről.

2023

175.

A Bizottság 2301/2002/EK rendelete (2002. december 20.) a vetőmagok kis mennyiségeinek meghatározása tekintetében az 1999/105/EK tanácsi irányelv alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról.

2024

176.

A Bizottság 2003/90/EK irányelve (2003. október 6.) a 2002/53/EK tanácsi irányelv 7. cikkének alkalmazásában egyes mezőgazdasági növényfajok fajtái esetében minimálisan vizsgálandó jellemzők és a vizsgálat minimumfeltételei vonatkozásában a végrehajtási intézkedések meghatározásáról.

2024

177.

A Bizottság 2004/842/EK határozata (2004. december 1.) olyan fajtához tartozó vetőmagok vonatkozásában, amelyek tekintetében a mezőgazdasági növényfajok vagy zöldségfajok nemzeti fajtajegyzékbe való felvételi kérelmét benyújtották; ezen vetőmagok forgalmazásának tekintetében a tagállamok által történő engedélyezésére vonatkozó végrehajtási szabályokról.

2024

178.

A Bizottság (EU) 2021/384 végrehajtási rendelete (2021. március 3.) a mezőgazdasági növényfajok és zöldségfajok fajtaelnevezéseinek alkalmasságáról és a 637/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről.

2024

179.

A Bizottság 208/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 11.) a csírák és a csírák előállítására szánt magvak nyomonkövethetőségének követelményeiről.

2024

180.

A Bizottság (EU) 2020/1740 végrehajtási rendelete (2020. november 20.) a hatóanyagok jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó eljárás végrehajtásához szükséges rendelkezéseknek az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megállapításáról és a 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről.

2025

181.

A Bizottság 2012/697/EU végrehajtási határozata (2012. november 8.) a Pomacea (Perry) alnem Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzését célzó intézkedésekről.

2025

182.

A Bizottság 93/50/EGK irányelve (1993. június 24.) a 77/93/EGK tanácsi irányelv V. számú mellékletének „A” részében fel nem sorolt egyes növények termesztői, illetve az ilyen növények termesztési körzeteiben lévő raktárak vagy szállítási központok hivatalos nyilvántartásba vételéről.

2025

183.

A Bizottság 2003/91/EK irányelve (2003. október 6.) a 2002/55/EK tanácsi irányelv 7. cikkének alkalmazásában a zöldségfajok egyes fajtáinak a vizsgálatakor minimálisan figyelembe vett jellemzők és a vizsgálat elvégzésének minimumkövetelményei tekintetében történő végrehajtási intézkedések meghatározásáról.

2025

184.

A Bizottság 2014/20/EU végrehajtási irányelve (2014. február 6.) az elit és a minősített vetőburgonya uniós osztályai, valamint az ezekre az osztályokra vonatkozó feltételek és megnevezések meghatározásáról.

2025

185.

A Bizottság 2014/21/EU végrehajtási irányelve (2014. február 6.) a szuperelit vetőburgonyára vonatkozó minimális feltételek és uniós osztályok meghatározásáról.

2025

186.

A Bizottság 97/125/EK határozata (1997. január 24.) az olaj- és rostnövények vetőmagjának csomagolásán az előírt tájékoztatás eltüntethetetlen nyomással való feltüntetésének engedélyezéséről, valamint a bizonyos takarmánynövény-fajok csomagolásán az előírt tájékoztatás eltüntethetetlen nyomással való feltüntetésének engedélyezéséről szóló 87/309/EGK határozat módosításáról.

2025

187.

A Bizottság (EU) 2020/1770 végrehajtási rendelete (2020. november 26.) a növényútlevelek nyomonkövetési kódjára vonatkozó követelmény alól az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján nem mentesülő, ültetésre szánt növények típusairól és fajairól, valamint a 92/105/EGK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről.

2025

188.

A Bizottság 2004/266/EK határozata (2004. március 17.) a takarmánynövények vetőmagjának csomagolásán az előírt tájékoztatás letörölhetetlen nyomással való feltüntetésének engedélyezéséről.

2026

189.

A Bizottság 2008/62/EK irányelve (2008. június 20.) a helyi és a regionális feltételekhez természetes módon alkalmazkodott, és génerózió által veszélyeztetett mezőgazdasági honos fajok és fajták elfogadása, és ezen honos fajok és fajták vetőmagjának, valamint vetőburgonyájának forgalmazása esetében alkalmazható eltérésekről.

2026

190.

A Bizottság 2009/145/EK irányelve (2009. november 26.) egy adott helyen és régióban hagyományosan termesztett és génerózió által veszélyeztetett honos zöldségfajok és fajták, illetve a kereskedelmi növénytermesztési szempontból tényleges értékkel nem rendelkező, csupán bizonyos feltételek melletti termesztésre nemesített zöldségek fajtáinak elismerése, és ezen honos fajok és fajták vetőmagjának forgalmazása esetében alkalmazható eltérésekről.

2026

191.

A Tanács 2100/94/EK rendelete (1994. július 27.) a közösségi növényfajta-oltalmi jogokról.

2026

192.

A Bizottság 1768/95/EK rendelete (1995. július 24.) a közösségi növényfajta-oltalomról szóló 2100/94/EK tanácsi rendelet 14. cikkének (3) bekezdésében biztosított mezőgazdasági mentesség érvényesítésének végrehajtási szabályairól.

2026

193.

A Bizottság 874/2009/EK rendelete (2009. szeptember 17.) a Közösségi Növényfajta-hivatal előtti eljárások tekintetében a 2100/94/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról.

2026

194.

A Bizottság (EU) 2020/1201 végrehajtási rendelete (2020. augusztus 14.) a Xylella fastidiosa (Wells et al.) Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzését célzó intézkedésekről.

2026

195.

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2031 rendelete (2016. október 26.) a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről, a 228/2013/EU, a 652/2014/EU és az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 69/464/EGK, a 74/647/EGK, a 93/85/EGK, a 98/57/EK, a 2000/29/EK, a 2006/91/EK és a 2007/33/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről.

2027

196.

A Bizottság (EU) 2019/2123 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. október 10.) az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos áruk esetében az ellenőrző pontokon elvégezhető azonossági és fizikai ellenőrzések, illetve a határállomástól távol is elvégezhető okmányellenőrzések eseteire és feltételeire vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről.

2027

197.

A Bizottság (EU) 2019/1014 végrehajtási rendelete (2019. június 12.) a határállomásokra és az azokon létesített ellenőrző központokra vonatkozó minimumkövetelmények, valamint a határállomások és ellenőrző pontok jegyzékbe vételéhez alkalmazandó formátum, kategóriák és rövidítések részletes szabályainak megállapításáról.

2027

198.

A Bizottság 2014/98/EU végrehajtási irányelve (2014. október 15.) a 2008/90/EK tanácsi irányelvnek az ugyanazon irányelv I. mellékletében említett gyümölcstermő növénynemzetségekre és növényfajokra vonatkozó különleges követelmények, a szállítók által teljesítendő különleges követelmények és a hivatalos vizsgálatokra vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő végrehajtásáról.

2027

199.

A Bizottság (EU) 2019/829 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 14.) a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről szóló, a tagállamok számára hatósági vizsgálatok, tudományos vagy oktatási célok, kísérletek, fajtaszelekció vagy nemesítés tekintetében ideiglenes eltéréseket engedélyező (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről.

2027

200.

A Bizottság (EU) 2021/2285 végrehajtási rendelete (2021. december 14.) az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendeletnek a károsítók jegyzéke, a növények, növényi termékek és egyéb anyagok Unióba történő behozatalára és Unión belüli szállítására vonatkozó tilalmak és követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint a 98/109/EK és a 2002/757/EK határozat és az (EU) 2020/885 és az (EU) 2020/1292 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről.

2027

---

Helyesbítések

| 2023.4.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 101/101 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 101/101

---

Helyesbítés az oxamil hatóanyag jóváhagyása meghosszabbításának az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megtagadásáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról szóló, 2023. április 5-i (EU) 2023/741 bizottsági végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 98., 2023. április 11.
  )

A 2. oldalon, a (17) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

„Amennyiben a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében türelmi időt biztosítanak az oxamilt tartalmazó növényvédő szerek tekintetében, ez az időszak legfeljebb 2023. szeptember 30-ig tarthat.”

helyesen:

„Amennyiben a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében türelmi időt biztosítanak az oxamilt tartalmazó növényvédő szerek tekintetében, ez az időszak legfeljebb 2023. november 1-jéig tarthat.”

A 3. oldalon, a 3. cikkben:

a következő szövegrész:

„A tagállamok legkésőbb 2023. június 30-ig visszavonják az oxamil hatóanyagú növényvédő szerekre vonatkozó engedélyeket.”

helyesen:

„A tagállamok legkésőbb 2023. augusztus 1-jéig visszavonják az oxamil hatóanyagú növényvédő szerekre vonatkozó engedélyeket.”

A 3. oldalon, a 4. cikkben:

a következő szövegrész:

„A tagállamok által az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében biztosított türelmi időnek legkésőbb 2023. szeptember 30-ig le kell járnia.”

helyesen:

„A tagállamok által az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében biztosított türelmi időnek legkésőbb 2023. november 1-jéig le kell járnia.”

---