# Úřední věstník L 111/2023

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 111 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6626. dubna 2023 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 111

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6626. dubna 2023

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/857 ze dne 19. dubna 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2018/842 o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 přispívajícím k opatřením v oblasti klimatu za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody a nařízení (EU) 2018/1999 (
  1
  ) | 1 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/857 ze dne 19. dubna 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2018/842 o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 přispívajícím k opatřením v oblasti klimatu za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody a nařízení (EU) 2018/1999 (
  1
  )

1

1

| | | II   Nelegislativní akty |
| --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/858 ze dne 23. února 2023, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/196 o dodatečném clu na dovoz některých produktů pocházejících ze Spojených států amerických | 15 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/859 ze dne 25. dubna 2023, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2017/2470, pokud jde o specifikace nové potraviny 2’-fukosyllaktosa (mikrobiální zdroj) za účelem povolení její výroby z derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 (
  1
  ) | 17 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/860 ze dne 25. dubna 2023, kterým se mění a opravuje prováděcí nařízení (EU) 2022/128, pokud jde o transparentnost, prohlášení řídícího subjektu, koordinační subjekt, certifikační subjekt a některá ustanovení týkající se EZZF a EZFRV | 23 |

II   Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/858 ze dne 23. února 2023, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/196 o dodatečném clu na dovoz některých produktů pocházejících ze Spojených států amerických

15

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/859 ze dne 25. dubna 2023, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2017/2470, pokud jde o specifikace nové potraviny 2’-fukosyllaktosa (mikrobiální zdroj) za účelem povolení její výroby z derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 (
  1
  )

Corynebacterium glutamicum

1

17

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/860 ze dne 25. dubna 2023, kterým se mění a opravuje prováděcí nařízení (EU) 2022/128, pokud jde o transparentnost, prohlášení řídícího subjektu, koordinační subjekt, certifikační subjekt a některá ustanovení týkající se EZZF a EZFRV

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 26.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 111/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 111/1

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2023/857

ze dne 19. dubna 2023,

kterým se mění nařízení (EU) 2018/842 o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 přispívajícím k opatřením v oblasti klimatu za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody a nařízení (EU) 2018/1999

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s řádným legislativním postupem (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Pařížská dohoda (4) přijatá dne 12. prosince 2015 v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) (dále jen „Pařížská dohoda“) vstoupila v platnost dne 4. listopadu 2016. Smluvní strany Pařížské dohody se shodly, že udrží nárůst průměrné globální teploty výrazně pod úrovní 2 °C ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí a že budou usilovat o omezení tohoto nárůstu na 1,5 °C. Tento závazek byl dne 13. listopadu 2021 posílen přijetím Klimatického paktu z Glasgow v rámci UNFCCC, v němž konference smluvních stran UNFCCC plnící roli zasedání smluvních stran Pařížské dohody uznává, že dopady změny klimatu budou mnohem nižší při nárůstu teploty o 1,5 °C ve srovnání s nárůstem o 2 °C, a je odhodlána pokračovat v úsilí o omezení nárůstu teploty na 1,5 °C. |
| --- | --- |

(1)

Pařížská dohoda (4) přijatá dne 12. prosince 2015 v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) (dále jen „Pařížská dohoda“) vstoupila v platnost dne 4. listopadu 2016. Smluvní strany Pařížské dohody se shodly, že udrží nárůst průměrné globální teploty výrazně pod úrovní 2 °C ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí a že budou usilovat o omezení tohoto nárůstu na 1,5 °C. Tento závazek byl dne 13. listopadu 2021 posílen přijetím Klimatického paktu z Glasgow v rámci UNFCCC, v němž konference smluvních stran UNFCCC plnící roli zasedání smluvních stran Pařížské dohody uznává, že dopady změny klimatu budou mnohem nižší při nárůstu teploty o 1,5 °C ve srovnání s nárůstem o 2 °C, a je odhodlána pokračovat v úsilí o omezení nárůstu teploty na 1,5 °C.

| (2) | Potřeba přijmout opatření ke snížení emisí skleníkových plynů je stále naléhavější, jak uvedl Mezivládní panel pro změnu klimatu (IPCC) ve své zprávě ze dne 7. srpna 2021 nazvané „Climate change 2021: The Physical Science Basis“ (Změna klimatu 2021: fyzikální základy), ze dne 28. února 2022 nazvané „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability“ (Změna klimatu 2022: dopady, adaptace a zranitelnost) a ze dne 4. dubna 2022 nazvané „Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change“ (Změna klimatu 2022: mitigace změny klimatu). Unie by proto měla vzít tuto naléhavou potřebu v potaz tím, že své úsilí zintenzivní. |
| --- | --- |

(2)

Potřeba přijmout opatření ke snížení emisí skleníkových plynů je stále naléhavější, jak uvedl Mezivládní panel pro změnu klimatu (IPCC) ve své zprávě ze dne 7. srpna 2021 nazvané „Climate change 2021: The Physical Science Basis“ (Změna klimatu 2021: fyzikální základy), ze dne 28. února 2022 nazvané „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability“ (Změna klimatu 2022: dopady, adaptace a zranitelnost) a ze dne 4. dubna 2022 nazvané „Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change“ (Změna klimatu 2022: mitigace změny klimatu). Unie by proto měla vzít tuto naléhavou potřebu v potaz tím, že své úsilí zintenzivní.

| (3) | Unie má regulační rámec pro dosažení cíle snížení emisí skleníkových plynů alespoň o 40 % do roku 2030, který v roce 2014 ještě před vstupem Pařížské dohody v platnost potvrdila Evropská rada. Tento regulační rámec tvoří mimo jiné směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (5), jímž se vytváří systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii (dále jen „EU ETS), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/841 (6), které členským státům ukládá, aby dosáhly rovnováhy mezi emisemi skleníkových plynů a jejich pohlcováním v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF), a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 (7), které stanoví vnitrostátní cíle pro snižování emisí skleníkových plynů do roku 2030 v odvětvích, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES ani nařízení (EU) 2018/841. |
| --- | --- |

(3)

Unie má regulační rámec pro dosažení cíle snížení emisí skleníkových plynů alespoň o 40 % do roku 2030, který v roce 2014 ještě před vstupem Pařížské dohody v platnost potvrdila Evropská rada. Tento regulační rámec tvoří mimo jiné směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (5), jímž se vytváří systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii (dále jen „EU ETS), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/841 (6), které členským státům ukládá, aby dosáhly rovnováhy mezi emisemi skleníkových plynů a jejich pohlcováním v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF), a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 (7), které stanoví vnitrostátní cíle pro snižování emisí skleníkových plynů do roku 2030 v odvětvích, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES ani nařízení (EU) 2018/841.

| (4) | Sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 nazvané „Zelená dohoda pro Evropu“ představuje výchozí bod pro splnění cíle Unie dosáhnout nejpozději do roku 2050 klimatické neutrality a poté usilovat o dosažení negativních emisí, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 (8) („evropský právní rámec pro klima“). V Zelené dohodě pro Evropu se spojuje komplexní soubor vzájemně se posilujících opatření a iniciativ zaměřených na dosažení klimatické neutrality v Unii do roku 2050 a stanoví se v něm nová strategie růstu, jejímž cílem je transformovat Unii ve spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou účinně využívající zdroje, ve které nebude hospodářský růst vázán na využívání zdrojů. Jeho dalším cílem je chránit, zachovávat a posilovat přírodní kapitál Unie a chránit zdraví a blahobyt občanů před environmentálními riziky a dopady. Uvedená transformace zároveň vykazuje aspekty související s genderovou rovností a má dopad zvláště na některé znevýhodněné a zranitelné skupiny, jako jsou starší osoby, osoby se zdravotním postižením a osoby s menšinovým rasovým nebo etnickým původem. Transformace tedy musí být spravedlivá a inkluzivní a nikdo při ní nesmí zůstat opomenut. |
| --- | --- |

(4)

Sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 nazvané „Zelená dohoda pro Evropu“ představuje výchozí bod pro splnění cíle Unie dosáhnout nejpozději do roku 2050 klimatické neutrality a poté usilovat o dosažení negativních emisí, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 (8) („evropský právní rámec pro klima“). V Zelené dohodě pro Evropu se spojuje komplexní soubor vzájemně se posilujících opatření a iniciativ zaměřených na dosažení klimatické neutrality v Unii do roku 2050 a stanoví se v něm nová strategie růstu, jejímž cílem je transformovat Unii ve spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou účinně využívající zdroje, ve které nebude hospodářský růst vázán na využívání zdrojů. Jeho dalším cílem je chránit, zachovávat a posilovat přírodní kapitál Unie a chránit zdraví a blahobyt občanů před environmentálními riziky a dopady. Uvedená transformace zároveň vykazuje aspekty související s genderovou rovností a má dopad zvláště na některé znevýhodněné a zranitelné skupiny, jako jsou starší osoby, osoby se zdravotním postižením a osoby s menšinovým rasovým nebo etnickým původem. Transformace tedy musí být spravedlivá a inkluzivní a nikdo při ní nesmí zůstat opomenut.

| (5) | Dne 16. června 2022 přijala Rada doporučení ohledně zajištění spravedlivé transformace na klimatickou neutralitu (9), v němž zdůraznila, že je třeba přijmout doprovodná opatření a věnovat zvláštní pozornost podpoře regionů, průmyslových odvětví, mikropodniků, malých a středních podniků, pracovníků, domácností a spotřebitelů, kteří budou čelit největším výzvám. Uvedené doporučení vybízí členské státy, aby zvážily soubor opatření v oblasti zaměstnanosti a přechodů na trhu práce, vytváření pracovních míst a podnikání, bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, zadávání veřejných zakázek, zdanění a systémů sociální ochrany, základních služeb a bydlení, jakož i - mimo jiné s cílem posílit genderovou rovnost – v oblasti vzdělávání a odborné přípravy. |
| --- | --- |

(5)

Dne 16. června 2022 přijala Rada doporučení ohledně zajištění spravedlivé transformace na klimatickou neutralitu (9), v němž zdůraznila, že je třeba přijmout doprovodná opatření a věnovat zvláštní pozornost podpoře regionů, průmyslových odvětví, mikropodniků, malých a středních podniků, pracovníků, domácností a spotřebitelů, kteří budou čelit největším výzvám. Uvedené doporučení vybízí členské státy, aby zvážily soubor opatření v oblasti zaměstnanosti a přechodů na trhu práce, vytváření pracovních míst a podnikání, bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, zadávání veřejných zakázek, zdanění a systémů sociální ochrany, základních služeb a bydlení, jakož i - mimo jiné s cílem posílit genderovou rovnost – v oblasti vzdělávání a odborné přípravy.

| (6) | Přijetím nařízení (EU) 2021/1119 Unie v právním předpisu zakotvila závazný cíl dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality v rámci celého hospodářství, a snížit tak do uvedeného data emise na čistou nulu, a poté usilovat o dosažení negativních emisí. Uvedeným nařízením se rovněž stanoví závazný cíl Unie dosáhnout do roku 2030 alespoň 55 % domácího snížení čistých emisí skleníkových plynů (emisí po odečtení pohlcení) ve srovnání s úrovněmi v roce 1990. Dále se v něm stanoví, že příspěvek čistého pohlcení k dosažení cíle Unie v oblasti klimatu do roku 2030 má být omezen na 225 milionů tun ekvivalentu CO2. |
| --- | --- |

(6)

Přijetím nařízení (EU) 2021/1119 Unie v právním předpisu zakotvila závazný cíl dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality v rámci celého hospodářství, a snížit tak do uvedeného data emise na čistou nulu, a poté usilovat o dosažení negativních emisí. Uvedeným nařízením se rovněž stanoví závazný cíl Unie dosáhnout do roku 2030 alespoň 55 % domácího snížení čistých emisí skleníkových plynů (emisí po odečtení pohlcení) ve srovnání s úrovněmi v roce 1990. Dále se v něm stanoví, že příspěvek čistého pohlcení k dosažení cíle Unie v oblasti klimatu do roku 2030 má být omezen na 225 milionů tun ekvivalentu CO2.

| (7) | V zájmu splnění závazků stanovených v nařízení (EU) 2021/1119, jakož i dosažení příspěvků Unie v rámci Pařížské dohody je potřeba regulační rámec Unie pro dosažení cíle snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 upravit. |
| --- | --- |

(7)

V zájmu splnění závazků stanovených v nařízení (EU) 2021/1119, jakož i dosažení příspěvků Unie v rámci Pařížské dohody je potřeba regulační rámec Unie pro dosažení cíle snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 upravit.

| (8) | Nařízením (EU) 2018/842 se členským státům stanoví povinnosti, pokud jde o jejich minimální příspěvky v období 2021–2030 ke splnění současného cíle Unie snížit do roku 2030 v odvětvích uvedených v článku 2 uvedeného nařízení emise skleníkových plynů o 30 % oproti úrovním z roku 2005. Rovněž se v něm stanoví pravidla pro určování ročních emisních přídělů a pro hodnocení pokroku členských států při dosahování jejich minimálních příspěvků. |
| --- | --- |

(8)

Nařízením (EU) 2018/842 se členským státům stanoví povinnosti, pokud jde o jejich minimální příspěvky v období 2021–2030 ke splnění současného cíle Unie snížit do roku 2030 v odvětvích uvedených v článku 2 uvedeného nařízení emise skleníkových plynů o 30 % oproti úrovním z roku 2005. Rovněž se v něm stanoví pravidla pro určování ročních emisních přídělů a pro hodnocení pokroku členských států při dosahování jejich minimálních příspěvků.

| (9) | Zatímco obchodování s emisemi se bude vztahovat také na emise skleníkových plynů z námořní dopravy, jakož i z odvětví budov, silniční dopravy a dalších odvětví, oblast působnosti nařízení (EU) 2018/842 by měla zůstat zachována. Nařízení (EU) 2018/842 by se tedy mělo nadále uplatňovat na emise skleníkových plynů z domácí lodní dopravy, avšak nikoliv na emise z mezinárodní lodní dopravy. Oblast působnosti nařízení (EU) 2018/842 by nemělo změnit ani zařazení zařízení na spalování komunálního odpadu do přílohy I směrnice 2003/87/ES pro účely článků 14 a 15 uvedené směrnice. Emise skleníkových plynů členských států spadající do oblasti působnosti nařízení (EU) 2018/842, které se mají brát v úvahu při kontrolách souladu, se budou nadále určovat po dokončení přezkumů inventur v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (10). |
| --- | --- |

(9)

Zatímco obchodování s emisemi se bude vztahovat také na emise skleníkových plynů z námořní dopravy, jakož i z odvětví budov, silniční dopravy a dalších odvětví, oblast působnosti nařízení (EU) 2018/842 by měla zůstat zachována. Nařízení (EU) 2018/842 by se tedy mělo nadále uplatňovat na emise skleníkových plynů z domácí lodní dopravy, avšak nikoliv na emise z mezinárodní lodní dopravy. Oblast působnosti nařízení (EU) 2018/842 by nemělo změnit ani zařazení zařízení na spalování komunálního odpadu do přílohy I směrnice 2003/87/ES pro účely článků 14 a 15 uvedené směrnice. Emise skleníkových plynů členských států spadající do oblasti působnosti nařízení (EU) 2018/842, které se mají brát v úvahu při kontrolách souladu, se budou nadále určovat po dokončení přezkumů inventur v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (10).

| (10) | V souladu s pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 se emise CO2 z biomasy pro výrobu energie vykazují v rámci kategorií využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví podle nařízení (EU) 2018/841. S cílem zabránit dvojímu započítávání jsou emise skleníkových plynů z biopaliv, biokapalin a paliv z biomasy pro účely stanovení emisí skleníkových plynů podle nařízení (EU) 2018/842 vyčísleny jako nulové. Aby se zohlednily dopady nepřímých změn ve využívání půdy a podpořila udržitelnost těchto paliv, je důležité, aby všechny členské státy plně provedly směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (11), včetně jejích kritérií udržitelnosti a úspor emisí skleníkových plynů pro tato paliva. |
| --- | --- |

(10)

V souladu s pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 se emise CO2 z biomasy pro výrobu energie vykazují v rámci kategorií využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví podle nařízení (EU) 2018/841. S cílem zabránit dvojímu započítávání jsou emise skleníkových plynů z biopaliv, biokapalin a paliv z biomasy pro účely stanovení emisí skleníkových plynů podle nařízení (EU) 2018/842 vyčísleny jako nulové. Aby se zohlednily dopady nepřímých změn ve využívání půdy a podpořila udržitelnost těchto paliv, je důležité, aby všechny členské státy plně provedly směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (11), včetně jejích kritérií udržitelnosti a úspor emisí skleníkových plynů pro tato paliva.

| (11) | V některých odvětvích se emise skleníkových plynů buď zvýšily, nebo zůstaly stabilní. Komise ve sdělení ze dne 17. září 2020 nazvaném „Zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030 – Investice do klimaticky neutrální budoucnosti ve prospěch našich občanů“ uvedla, že zvýšeného cíle celkového snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 lze dosáhnout pouze za přispění všech odvětví. |
| --- | --- |

(11)

V některých odvětvích se emise skleníkových plynů buď zvýšily, nebo zůstaly stabilní. Komise ve sdělení ze dne 17. září 2020 nazvaném „Zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030 – Investice do klimaticky neutrální budoucnosti ve prospěch našich občanů“ uvedla, že zvýšeného cíle celkového snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 lze dosáhnout pouze za přispění všech odvětví.

| (12) | Evropská rada v závěrech ze zasedání dne 11. prosince 2020 uvedla, že nový cíl snížení emisí skleníkových plynů pro rok 2030 bude Unie plnit kolektivně při zajištění maximální nákladové efektivity, na tomto úsilí se budou podílet všechny členské státy v duchu spravedlnosti a solidarity, a aniž by byl kdokoli opomenut a nového cíle pro rok 2030 musí být dosaženo způsobem, který zachová konkurenceschopnost Unie a zohlední rozdílné výchozí pozice členských států, jejich specifické vnitrostátní podmínky a potenciál pro snížení emisí skleníkových plynů, a to také v případě ostrovních členských států a ostrovů, i vynaložené úsilí. |
| --- | --- |

(12)

Evropská rada v závěrech ze zasedání dne 11. prosince 2020 uvedla, že nový cíl snížení emisí skleníkových plynů pro rok 2030 bude Unie plnit kolektivně při zajištění maximální nákladové efektivity, na tomto úsilí se budou podílet všechny členské státy v duchu spravedlnosti a solidarity, a aniž by byl kdokoli opomenut a nového cíle pro rok 2030 musí být dosaženo způsobem, který zachová konkurenceschopnost Unie a zohlední rozdílné výchozí pozice členských států, jejich specifické vnitrostátní podmínky a potenciál pro snížení emisí skleníkových plynů, a to také v případě ostrovních členských států a ostrovů, i vynaložené úsilí.

| (13) | V zájmu dosažení nového cíle Unie snížit do roku 2030 čisté emise skleníkových plynů alespoň o 55 % ve srovnání s úrovněmi v roce 1990 budou odvětví zahrnutá do nařízení (EU) 2018/842 muset postupně snižovat své emise skleníkových plynů, dokud v roce 2030 nedosáhnou snížení o 40 % ve srovnání s úrovněmi v roce 2005. Nařízení (EU) 2018/842 přispívá rovněž k dosažení cílů Pařížské dohody, jakož i cíle Unie dosáhnout nejpozději do roku 2050 klimatické neutrality podle nařízení (EU) 2021/1119, k jehož splnění je zapotřebí postupně sladit úsilí všech členských států a současně přitom zohlednit konkrétní vnitrostátní podmínky. |
| --- | --- |

(13)

V zájmu dosažení nového cíle Unie snížit do roku 2030 čisté emise skleníkových plynů alespoň o 55 % ve srovnání s úrovněmi v roce 1990 budou odvětví zahrnutá do nařízení (EU) 2018/842 muset postupně snižovat své emise skleníkových plynů, dokud v roce 2030 nedosáhnou snížení o 40 % ve srovnání s úrovněmi v roce 2005. Nařízení (EU) 2018/842 přispívá rovněž k dosažení cílů Pařížské dohody, jakož i cíle Unie dosáhnout nejpozději do roku 2050 klimatické neutrality podle nařízení (EU) 2021/1119, k jehož splnění je zapotřebí postupně sladit úsilí všech členských států a současně přitom zohlednit konkrétní vnitrostátní podmínky.

| (14) | Cíl snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 stanovený v nařízení (EU) 2018/842 je zapotřebí pro každý členský stát revidovat. Pro revizi vnitrostátních cílů snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 je třeba použít stejnou metodiku, jaká byla použita při přijetí nařízení (EU) 2018/842, v němž byly vnitrostátní příspěvky určeny po zvážení odlišných kapacit a možností nákladové efektivnosti v členských státech, tak aby bylo zajištěno spravedlivé a vyvážené sdílení úsilí. Cíl snížení emisí skleníkových plynů pro každý členský stát do roku 2030 by tedy měl být stanoven ve vztahu k úrovni jeho emisí skleníkových plynů v roce 2005, na něž se vztahuje uvedené nařízení, a jak byly přezkoumány podle čl. 4 odst. 3 daného nařízení, avšak s vyloučením ověřených emisí skleníkových plynů ze zařízení, která byla v provozu v roce 2005 a do systému EU ETS byla zahrnuta až po roce 2005. |
| --- | --- |

(14)

Cíl snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 stanovený v nařízení (EU) 2018/842 je zapotřebí pro každý členský stát revidovat. Pro revizi vnitrostátních cílů snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 je třeba použít stejnou metodiku, jaká byla použita při přijetí nařízení (EU) 2018/842, v němž byly vnitrostátní příspěvky určeny po zvážení odlišných kapacit a možností nákladové efektivnosti v členských státech, tak aby bylo zajištěno spravedlivé a vyvážené sdílení úsilí. Cíl snížení emisí skleníkových plynů pro každý členský stát do roku 2030 by tedy měl být stanoven ve vztahu k úrovni jeho emisí skleníkových plynů v roce 2005, na něž se vztahuje uvedené nařízení, a jak byly přezkoumány podle čl. 4 odst. 3 daného nařízení, avšak s vyloučením ověřených emisí skleníkových plynů ze zařízení, která byla v provozu v roce 2005 a do systému EU ETS byla zahrnuta až po roce 2005.

| (15) | V důsledku toho budou od roku vstupu tohoto nařízení v platnost zapotřebí nové závazné vnitrostátní limity, vyjádřené v ročních emisních přídělech. Uvedené limity postupně povedou k dosažení cíle snížení emisí skleníkových plynů každého z členských států do roku 2030. Roční limity stanovené pro roky předcházející roku vstupu tohoto nařízení v platnost, stanovené v prováděcím rozhodnutí Komise (EU) 2020/2126 (12), jsou zachovány. |
| --- | --- |

(15)

V důsledku toho budou od roku vstupu tohoto nařízení v platnost zapotřebí nové závazné vnitrostátní limity, vyjádřené v ročních emisních přídělech. Uvedené limity postupně povedou k dosažení cíle snížení emisí skleníkových plynů každého z členských států do roku 2030. Roční limity stanovené pro roky předcházející roku vstupu tohoto nařízení v platnost, stanovené v prováděcím rozhodnutí Komise (EU) 2020/2126 (12), jsou zachovány.

| (16) | Pandemie COVID-19 a útočná válka Ruska proti Ukrajině mají na ekonomiku Unie a úroveň jejích emisí skleníkových plynů dopad v rozsahu, který zatím nelze plně vyčíslit. Na druhé straně Unie zavádí svůj doposud největší stimulační balíček a urychluje přechod od fosilních paliv, což může mít rovněž potenciální dopad na úroveň emisí skleníkových plynů. Vzhledem k této nejistotě a dalším nepředvídaným událostem, které mají dopad na emise skleníkových plynů, je vhodné přezkoumat údaje o emisích v roce 2025 a v případě potřeby v roce 2025 aktualizovat roční emisní příděly na období 2026–2030. Uvedená aktualizace by měla vycházet z komplexního přezkumu údajů národních inventur provedeného Komisí s cílem určit průměrné emise skleníkových plynů jednotlivých členských států v letech 2021, 2022 a 2023. |
| --- | --- |

(16)

Pandemie COVID-19 a útočná válka Ruska proti Ukrajině mají na ekonomiku Unie a úroveň jejích emisí skleníkových plynů dopad v rozsahu, který zatím nelze plně vyčíslit. Na druhé straně Unie zavádí svůj doposud největší stimulační balíček a urychluje přechod od fosilních paliv, což může mít rovněž potenciální dopad na úroveň emisí skleníkových plynů. Vzhledem k této nejistotě a dalším nepředvídaným událostem, které mají dopad na emise skleníkových plynů, je vhodné přezkoumat údaje o emisích v roce 2025 a v případě potřeby v roce 2025 aktualizovat roční emisní příděly na období 2026–2030. Uvedená aktualizace by měla vycházet z komplexního přezkumu údajů národních inventur provedeného Komisí s cílem určit průměrné emise skleníkových plynů jednotlivých členských států v letech 2021, 2022 a 2023.

| (17) | V souladu s nařízením (EU) 2021/1119 by prioritou mělo být snižování přímých emisí skleníkových plynů, které bude muset být doplněno zvýšeným pohlcováním uhlíku s cílem dosáhnout klimatické neutrality. V nařízení (EU) 2021/1119 se uznává, že propady uhlíku zahrnují přírodní a technologická řešení. Je důležité, aby byl zaveden systém Unie pro certifikaci bezpečných pohlcení uhlíku zajišťujících jeho trvalé uložení a dosažených prostřednictvím technologických řešení, který členským státům a subjektům na trhu poskytne jasné vodítko, pokud jde o posílení tohoto pohlcování uhlíku. Až bude takový systém certifikace v platnosti, bude možné provést analýzu týkající se započítávání těchto pohlcení uhlíku podle práva Unie. |
| --- | --- |

(17)

V souladu s nařízením (EU) 2021/1119 by prioritou mělo být snižování přímých emisí skleníkových plynů, které bude muset být doplněno zvýšeným pohlcováním uhlíku s cílem dosáhnout klimatické neutrality. V nařízení (EU) 2021/1119 se uznává, že propady uhlíku zahrnují přírodní a technologická řešení. Je důležité, aby byl zaveden systém Unie pro certifikaci bezpečných pohlcení uhlíku zajišťujících jeho trvalé uložení a dosažených prostřednictvím technologických řešení, který členským státům a subjektům na trhu poskytne jasné vodítko, pokud jde o posílení tohoto pohlcování uhlíku. Až bude takový systém certifikace v platnosti, bude možné provést analýzu týkající se započítávání těchto pohlcení uhlíku podle práva Unie.

| (18) | S cílem stimulovat rychlejší přijímání opatření a dále zajistit ekologickou vyváženost je nezbytné a vhodné snížit stropy pro vypůjčování a započítávání ročních emisních přídělů na celé období 2021–2030. Na druhé straně by členské státy měly mít možnost postupně snižovat své emise skleníkových plynů a nákladově efektivním způsobem dosáhnout svých zvýšených vnitrostátních cílů snížení emisí skleníkových plynů pro rok 2030. S ohledem na nové a přísnější roční emisní příděly požadované tímto nařízením je vhodné zvýšit stávající stropy pro převody ročních emisních přídělů mezi členskými státy. Možnost převodu ročních emisních přídělů podporuje spolupráci mezi členskými státy a umožňuje jim dosáhnout jejich cílů snížení emisí skleníkových plynů nákladově efektivním způsobem a současně zachovat ekologickou vyváženost. Měla by být zajištěna transparentnost těchto převodů tak, aby byly prováděny oboustranně výhodným způsobem, mimo jiné prostřednictvím dražby, využitím prostředníků na trhu, formou dvoustranných ujednání nebo za použití elektronického rozhraní, jehož cílem je usnadnit výměnu informací o zamýšlených převodech a snížit transakční náklady.
  Členské státy mají již nyní povinnost poskytovat souhrnné informace o uzavřených převodech v souladu s prováděcím nařízením Komise (EU) 2020/1208 (13). Poté, co Komise obdržené souhrnné informace zkompiluje, zpřístupňuje tento souhrn v elektronické formě do tří měsíců ode dne, kdy obdržela zprávy od členských států, přičemž se v něm uvádí rozpětí cen placených za každou transakci ročních emisních přídělů. Kromě toho mohou členské státy během obou období mezi zveřejněním prováděcích aktů uvedených v čl. 38 odst. 4 nařízení (EU) 2018/1999 a zahájením postupu kontroly souladu podávat k 15. dni každého měsíce Komisi zprávy o uzavřených převodech. Kromě toho se členské státy vyzývají, aby v zájmu usnadnění výměny informací o zamýšlených převodech relevantní informace průběžně aktualizovaly. Komise obdržené informace kompiluje a tento souhrn včas v elektronické formě zpřístupňuje. V zájmu zvýšení transparentnosti by členské státy měly před jakýmkoli faktickým převodem informovat Výbor pro změnu klimatu zřízený nařízením (EU) 2018/1999 o svém záměru přistoupit k převodu části svého ročního emisního přídělu pro daný rok. Z tohoto důvodu je vhodné nařízení (EU) 2018/1999 změnit. |
| --- | --- |

(18)

S cílem stimulovat rychlejší přijímání opatření a dále zajistit ekologickou vyváženost je nezbytné a vhodné snížit stropy pro vypůjčování a započítávání ročních emisních přídělů na celé období 2021–2030. Na druhé straně by členské státy měly mít možnost postupně snižovat své emise skleníkových plynů a nákladově efektivním způsobem dosáhnout svých zvýšených vnitrostátních cílů snížení emisí skleníkových plynů pro rok 2030. S ohledem na nové a přísnější roční emisní příděly požadované tímto nařízením je vhodné zvýšit stávající stropy pro převody ročních emisních přídělů mezi členskými státy. Možnost převodu ročních emisních přídělů podporuje spolupráci mezi členskými státy a umožňuje jim dosáhnout jejich cílů snížení emisí skleníkových plynů nákladově efektivním způsobem a současně zachovat ekologickou vyváženost. Měla by být zajištěna transparentnost těchto převodů tak, aby byly prováděny oboustranně výhodným způsobem, mimo jiné prostřednictvím dražby, využitím prostředníků na trhu, formou dvoustranných ujednání nebo za použití elektronického rozhraní, jehož cílem je usnadnit výměnu informací o zamýšlených převodech a snížit transakční náklady.

Členské státy mají již nyní povinnost poskytovat souhrnné informace o uzavřených převodech v souladu s prováděcím nařízením Komise (EU) 2020/1208 (13). Poté, co Komise obdržené souhrnné informace zkompiluje, zpřístupňuje tento souhrn v elektronické formě do tří měsíců ode dne, kdy obdržela zprávy od členských států, přičemž se v něm uvádí rozpětí cen placených za každou transakci ročních emisních přídělů. Kromě toho mohou členské státy během obou období mezi zveřejněním prováděcích aktů uvedených v čl. 38 odst. 4 nařízení (EU) 2018/1999 a zahájením postupu kontroly souladu podávat k 15. dni každého měsíce Komisi zprávy o uzavřených převodech. Kromě toho se členské státy vyzývají, aby v zájmu usnadnění výměny informací o zamýšlených převodech relevantní informace průběžně aktualizovaly. Komise obdržené informace kompiluje a tento souhrn včas v elektronické formě zpřístupňuje. V zájmu zvýšení transparentnosti by členské státy měly před jakýmkoli faktickým převodem informovat Výbor pro změnu klimatu zřízený nařízením (EU) 2018/1999 o svém záměru přistoupit k převodu části svého ročního emisního přídělu pro daný rok. Z tohoto důvodu je vhodné nařízení (EU) 2018/1999 změnit.

| (19) | Pro některé členské státy je možné vzít za účelem dosažení souladu s nařízením (EU) 2018/842 v úvahu omezený počet zrušených emisních povolenek EU ETS (dále jen „flexibilita EU ETS“). Z těch členských států, které jsou způsobilé, dva nevyužily flexibilitu EU ETS a jeden ji nevyužil v plném rozsahu. S ohledem na vyšší úroveň ambicí stanovenou tímto nařízením by měla být těmto členským státům poskytnuta nová příležitost, aby tuto flexibilitu využily nebo dále využívaly. Je proto vhodné stanovit pro tyto členské státy novou lhůtu, v níž mohou Komisi oznámit záměr tuto flexibilitu využít nebo ji dále využívat. Kromě toho je vzhledem ke specifické struktuře maltského hospodářství vnitrostátní cíl snížení emisí skleníkových plynů tohoto členského státu založený na hrubém domácím produktu na obyvatele výrazně vyšší než jeho potenciál k nákladově efektivnímu snížení emisí. Je proto vhodné zlepšit přístup Malty k výše uvedené možnosti flexibility, aniž by byl ohrožen cíl Unie v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030. |
| --- | --- |

(19)

Pro některé členské státy je možné vzít za účelem dosažení souladu s nařízením (EU) 2018/842 v úvahu omezený počet zrušených emisních povolenek EU ETS (dále jen „flexibilita EU ETS“). Z těch členských států, které jsou způsobilé, dva nevyužily flexibilitu EU ETS a jeden ji nevyužil v plném rozsahu. S ohledem na vyšší úroveň ambicí stanovenou tímto nařízením by měla být těmto členským státům poskytnuta nová příležitost, aby tuto flexibilitu využily nebo dále využívaly. Je proto vhodné stanovit pro tyto členské státy novou lhůtu, v níž mohou Komisi oznámit záměr tuto flexibilitu využít nebo ji dále využívat. Kromě toho je vzhledem ke specifické struktuře maltského hospodářství vnitrostátní cíl snížení emisí skleníkových plynů tohoto členského státu založený na hrubém domácím produktu na obyvatele výrazně vyšší než jeho potenciál k nákladově efektivnímu snížení emisí. Je proto vhodné zlepšit přístup Malty k výše uvedené možnosti flexibility, aniž by byl ohrožen cíl Unie v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030.

| (20) | Kromě flexibility EU ETS lze v zájmu dosažení souladu členských států s nařízením (EU) 2018/842 vzít v úvahu omezené množství čistých pohlcení a čistých emisí z oblasti LULUCF (dále jen „flexibilita LULUCF“). V zájmu zajištění dostatečného úsilí o zmírnění dopadů změn klimatu do roku 2030 je vhodné omezit využívání flexibility LULUCF tak, že se její využití rozdělí do dvou samostatných časových období, přičemž pro každé z nich bude stanovena mezní hodnota odpovídající polovině maximálního množství celkových čistých pohlcení dle přílohy III nařízení (EU) 2018/842. Rovněž je vhodné uvést název uvedené přílohy do souladu s nařízením (EU) 2018/841 v návaznosti na jeho změnu provedenou nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/268 (14). V důsledku toho již dále není potřeba, aby nařízení (EU) 2018/842 zmocňovalo Komisi k přijetí aktů v přenesené pravomoci za účelem změny názvu přílohy III uvedeného nařízení. Ustanovení čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) 2018/842 by proto mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(20)

Kromě flexibility EU ETS lze v zájmu dosažení souladu členských států s nařízením (EU) 2018/842 vzít v úvahu omezené množství čistých pohlcení a čistých emisí z oblasti LULUCF (dále jen „flexibilita LULUCF“). V zájmu zajištění dostatečného úsilí o zmírnění dopadů změn klimatu do roku 2030 je vhodné omezit využívání flexibility LULUCF tak, že se její využití rozdělí do dvou samostatných časových období, přičemž pro každé z nich bude stanovena mezní hodnota odpovídající polovině maximálního množství celkových čistých pohlcení dle přílohy III nařízení (EU) 2018/842. Rovněž je vhodné uvést název uvedené přílohy do souladu s nařízením (EU) 2018/841 v návaznosti na jeho změnu provedenou nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/268 (14). V důsledku toho již dále není potřeba, aby nařízení (EU) 2018/842 zmocňovalo Komisi k přijetí aktů v přenesené pravomoci za účelem změny názvu přílohy III uvedeného nařízení. Ustanovení čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) 2018/842 by proto mělo být zrušeno.

| (21) | Pokud Komise zjistí, že členský stát nedosahuje dostatečného pokroku při plnění svých ročních úrovní emisí podle nařízení (EU) 2018/842, měly by být posíleny mechanismy nápravných opatření podle uvedeného nařízení, aby bylo možné přijmout rychlá a účinná opatření. Je proto vhodné revidovat požadavky, které se vztahují na plány nápravných opatření, které mají členské státy předložit Komisi v případě, že nedosáhnou dostatečného pokroku. |
| --- | --- |

(21)

Pokud Komise zjistí, že členský stát nedosahuje dostatečného pokroku při plnění svých ročních úrovní emisí podle nařízení (EU) 2018/842, měly by být posíleny mechanismy nápravných opatření podle uvedeného nařízení, aby bylo možné přijmout rychlá a účinná opatření. Je proto vhodné revidovat požadavky, které se vztahují na plány nápravných opatření, které mají členské státy předložit Komisi v případě, že nedosáhnou dostatečného pokroku.

| (22) | Unie a její členské státy jsou stranami Úmluvy Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí (15) (Aarhuská úmluva). Veřejná kontrola a přístup k právní ochraně jsou zásadními prvky demokratických hodnot Unie a nástroji k ochraně právního státu. |
| --- | --- |

(22)

Unie a její členské státy jsou stranami Úmluvy Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí (15) (Aarhuská úmluva). Veřejná kontrola a přístup k právní ochraně jsou zásadními prvky demokratických hodnot Unie a nástroji k ochraně právního státu.

| (23) | V rámci opatření Unie v oblasti klimatu by měly být využívány nejnovější vědecké poznatky. V kontextu nařízení (EU) 2018/842 by se proto mělo brát v úvahu poradenství poskytnuté Evropským vědeckým poradním výborem pro změnu klimatu zřízeným podle článku 10a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 401/2009 (16). |
| --- | --- |

(23)

V rámci opatření Unie v oblasti klimatu by měly být využívány nejnovější vědecké poznatky. V kontextu nařízení (EU) 2018/842 by se proto mělo brát v úvahu poradenství poskytnuté Evropským vědeckým poradním výborem pro změnu klimatu zřízeným podle článku 10a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 401/2009 (16).

| (24) | S ohledem na zavedení posíleného mechanismu k zajištění souladu v nařízení (EU) 2018/841 k roku 2026 je vhodné zrušit odpočty emisí skleníkových plynů vytvořených jednotlivými členskými státy v období 2026–2030 v odvětví LULUCF, které překračují jejich pohlcení. Ustanovení čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) 2018/842 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(24)

S ohledem na zavedení posíleného mechanismu k zajištění souladu v nařízení (EU) 2018/841 k roku 2026 je vhodné zrušit odpočty emisí skleníkových plynů vytvořených jednotlivými členskými státy v období 2026–2030 v odvětví LULUCF, které překračují jejich pohlcení. Ustanovení čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) 2018/842 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (25) | Je vhodné, aby byly při přezkumu nařízení (EU) 2018/842 v roce 2024 zohledněny cíle Unie v oblasti snižování emisí skleníkových plynů podle nařízení (EU) 2021/1119, závazek Unie plnit cíle Pařížské dohody a veškeré relevantní závazky vyplývající z konferencí smluvních stran UNFCCC. Kromě toho by měl tento přezkum zahrnovat i trajektorii snižování emisí skleníkových plynů, která bude slučitelná se závazným cílem dosáhnout klimatické neutrality v Unii do roku 2050 podle nařízení (EU) 2021/1119. |
| --- | --- |

(25)

Je vhodné, aby byly při přezkumu nařízení (EU) 2018/842 v roce 2024 zohledněny cíle Unie v oblasti snižování emisí skleníkových plynů podle nařízení (EU) 2021/1119, závazek Unie plnit cíle Pařížské dohody a veškeré relevantní závazky vyplývající z konferencí smluvních stran UNFCCC. Kromě toho by měl tento přezkum zahrnovat i trajektorii snižování emisí skleníkových plynů, která bude slučitelná se závazným cílem dosáhnout klimatické neutrality v Unii do roku 2050 podle nařízení (EU) 2021/1119.

| (26) | 20 % emisí skleníkových plynů v Unii tvoří emise skleníkových plynů jiných než CO2, jako je methan, oxid dusný a fluorované plyny. Na emise skleníkových plynů jiných než CO2 se vztahuje nařízení (EU) 2018/842, a proto tyto emise nutně budou součástí opatření, která členské státy zavedou za účelem splnění svých zvýšených cílů snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 podle tohoto nařízení. Členské státy mají do 30. června 2023 předložit Komisi návrh aktualizace svých integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu. Komise v tomto ohledu vydá příslušné pokyny, mimo jiné s cílem podpořit členské státy v tom, aby stanovily cíle a politiky ke snížení emisí methanu. Podobně mají členské státy posoudit, zda by jejich strategické plány v rámci společné zemědělské politiky měly být revidovány tak, aby zohledňovaly zvýšené ambice v nařízení (EU) 2018/842, které jsou stanoveny v pozměňujících ustanoveních k uvedenému nařízení obsažených v tomto nařízení. Informace o výsledcích dosažených kombinací úsilí Unie a členských států v souvislosti s emisemi skleníkových plynů jiných než CO2 zahrne Komise do výročních zpráv podle čl. 29 odst. 5 nařízení (EU) 2018/1999. Komise má rovněž posoudit návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a může vydat doporučení členským státům, které nedosahují dostatečného pokroku. Komise v souvislosti s přezkumem nařízení (EU) 2018/841 posoudí současné trendy a budoucí prognózy emisí skleníkových plynů ze zemědělství, jakož i možnosti regulace v zájmu zajištění jejich souladu s cílem dosáhnout dlouhodobého snížení emisí skleníkových plynů ve všech odvětvích hospodářství v souladu s cílem Unie spočívajícím v dosažení klimatické neutrality a průběžnými cíli Unie v oblasti klimatu stanovenými v nařízení (EU) 2021/1119. Při přezkumu nařízení (EU) 2018/842 Komise posoudí, jak všechna odvětví, na něž se uvedené nařízení vztahuje, přispívají ke snižování emisí skleníkových plynů, zejména včetně snížení dosaženého v oblasti emisí skleníkových plynů jiných než CO2, a to i v jiných odvětvích než v zemědělství. |
| --- | --- |

(26)

20 % emisí skleníkových plynů v Unii tvoří emise skleníkových plynů jiných než CO2, jako je methan, oxid dusný a fluorované plyny. Na emise skleníkových plynů jiných než CO2 se vztahuje nařízení (EU) 2018/842, a proto tyto emise nutně budou součástí opatření, která členské státy zavedou za účelem splnění svých zvýšených cílů snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 podle tohoto nařízení. Členské státy mají do 30. června 2023 předložit Komisi návrh aktualizace svých integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu. Komise v tomto ohledu vydá příslušné pokyny, mimo jiné s cílem podpořit členské státy v tom, aby stanovily cíle a politiky ke snížení emisí methanu. Podobně mají členské státy posoudit, zda by jejich strategické plány v rámci společné zemědělské politiky měly být revidovány tak, aby zohledňovaly zvýšené ambice v nařízení (EU) 2018/842, které jsou stanoveny v pozměňujících ustanoveních k uvedenému nařízení obsažených v tomto nařízení. Informace o výsledcích dosažených kombinací úsilí Unie a členských států v souvislosti s emisemi skleníkových plynů jiných než CO2 zahrne Komise do výročních zpráv podle čl. 29 odst. 5 nařízení (EU) 2018/1999. Komise má rovněž posoudit návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a může vydat doporučení členským státům, které nedosahují dostatečného pokroku. Komise v souvislosti s přezkumem nařízení (EU) 2018/841 posoudí současné trendy a budoucí prognózy emisí skleníkových plynů ze zemědělství, jakož i možnosti regulace v zájmu zajištění jejich souladu s cílem dosáhnout dlouhodobého snížení emisí skleníkových plynů ve všech odvětvích hospodářství v souladu s cílem Unie spočívajícím v dosažení klimatické neutrality a průběžnými cíli Unie v oblasti klimatu stanovenými v nařízení (EU) 2021/1119. Při přezkumu nařízení (EU) 2018/842 Komise posoudí, jak všechna odvětví, na něž se uvedené nařízení vztahuje, přispívají ke snižování emisí skleníkových plynů, zejména včetně snížení dosaženého v oblasti emisí skleníkových plynů jiných než CO2, a to i v jiných odvětvích než v zemědělství.

| (27) | Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž upravit s ohledem na nařízení (EU) 2021/1119 povinnosti členských států, pokud jde o jejich minimální příspěvky v období 2021–2030 ke splnění cíle Unie v oblasti snižování emisí skleníkových plynů, a přispět k dosažení cílů Pařížské dohody, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu jejich rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(27)

Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž upravit s ohledem na nařízení (EU) 2021/1119 povinnosti členských států, pokud jde o jejich minimální příspěvky v období 2021–2030 ke splnění cíle Unie v oblasti snižování emisí skleníkových plynů, a přispět k dosažení cílů Pařížské dohody, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu jejich rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (28) | Nařízení (EU) 2018/842 a (EU) 2018/1999 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(28)

Nařízení (EU) 2018/842 a (EU) 2018/1999 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny nařízení (EU) 2018/842

Nařízení (EU) 2018/842 se mění takto:

| 1) | článek 1 se nahrazuje tímto:

  „Článek 1
  Předmět
  Toto nařízení stanoví povinnosti členských států, pokud jde o jejich minimální příspěvky v období 2021–2030 ke splnění cíle Unie snížit do roku 2030 v odvětvích uvedených v článku 2 tohoto nařízení emise skleníkových plynů o 40 % oproti úrovním z roku 2005. Přispívá k tomu, aby byl splněn dlouhodobý cíl klimatické neutrality v Unii nejpozději do roku 2050 a aby se poté usilovalo o dosažení negativních emisí. Přispívá tak k dosažení cílů nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 (*1) („evropský právní rámec pro klima“) a Pařížské dohody. Toto nařízení rovněž stanoví pravidla pro určování ročních emisních přídělů a pro hodnocení pokroku členských států při dosahování jejich minimálních příspěvků.


  (*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 ze dne 30. června 2021, kterým se stanoví rámec pro dosažení klimatické neutrality a mění nařízení (ES) č. 401/2009 a nařízení (EU) 2018/1999 („evropský právní rámec pro klima“) (Úř. věst. L 243, 9.7.2021, s. 1).“;" |
| --- | --- |

1)

článek 1 se nahrazuje tímto:

„Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví povinnosti členských států, pokud jde o jejich minimální příspěvky v období 2021–2030 ke splnění cíle Unie snížit do roku 2030 v odvětvích uvedených v článku 2 tohoto nařízení emise skleníkových plynů o 40 % oproti úrovním z roku 2005. Přispívá k tomu, aby byl splněn dlouhodobý cíl klimatické neutrality v Unii nejpozději do roku 2050 a aby se poté usilovalo o dosažení negativních emisí. Přispívá tak k dosažení cílů nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 (*1) („evropský právní rámec pro klima“) a Pařížské dohody. Toto nařízení rovněž stanoví pravidla pro určování ročních emisních přídělů a pro hodnocení pokroku členských států při dosahování jejich minimálních příspěvků.

(*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 ze dne 30. června 2021, kterým se stanoví rámec pro dosažení klimatické neutrality a mění nařízení (ES) č. 401/2009 a nařízení (EU) 2018/1999 („evropský právní rámec pro klima“) (Úř. věst. L 243, 9.7.2021, s. 1).“;"

*1

| 2) | v článku 2 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Toto nařízení se použije na emise skleníkových plynů z kategorií zdrojů IPCC energetika, průmyslové procesy a použití produktů, zemědělství a odpadů, jak jsou stanoveny podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (*2), s výjimkou emisí skleníkových plynů z činností uvedených v příloze I směrnice 2003/87/ES, jiných než je činnost „námořní doprava“ a činnosti uvedené v dané příloze pouze pro účely článků 14 a 15 uvedené směrnice.


  (*2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1).“;" |
| --- | --- |

2)

v článku 2 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Toto nařízení se použije na emise skleníkových plynů z kategorií zdrojů IPCC energetika, průmyslové procesy a použití produktů, zemědělství a odpadů, jak jsou stanoveny podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (*2), s výjimkou emisí skleníkových plynů z činností uvedených v příloze I směrnice 2003/87/ES, jiných než je činnost „námořní doprava“ a činnosti uvedené v dané příloze pouze pro účely článků 14 a 15 uvedené směrnice.

(*2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1).“;"

*2

| 3) | článek 4 se mění takto:






  a) | odstavce 1 až 4 se nahrazují tímto:

  „1.   Každý členský stát dosáhne v roce 2030 omezení svých emisí skleníkových plynů alespoň o procentní podíl stanovený ve sloupci 2 tabulky v příloze I pro daný členský stát ve vztahu k jeho úrovni emisí skleníkových plynů v roce 2005 stanovené podle odstavce 3 tohoto článku.


  2.   S výhradou možností flexibility podle článků 5, 6 a 7 tohoto nařízení a úpravy podle čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení a s přihlédnutím k případným odpočtům vyplývajícím z použití článku 7 rozhodnutí č. 406/2009/ES každý členský stát zajistí, aby jeho emise skleníkových plynů:






  a) | nepřekročily v letech 2021 a 2022 mezní hodnotu stanovenou prostřednictvím lineární trajektorie začínající na průměrné hodnotě jeho emisí skleníkových plynů v roce 2016, 2017 a 2018, stanovené podle odstavce 3 tohoto článku, a končící v roce 2030 na mezní hodnotě určené pro daný členský stát ve sloupci 1 tabulky v příloze I tohoto nařízení; počátek lineární trajektorie členského státu se nachází buď na pěti dvanáctinách vzdálenosti mezi roky 2019 a 2020, nebo v roce 2020, podle toho, která z příslušných hodnot povede k nižšímu ročnímu emisnímu přídělu daného členského státu; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

článek 4 se mění takto:

a)

odstavce 1 až 4 se nahrazují tímto:

„1.   Každý členský stát dosáhne v roce 2030 omezení svých emisí skleníkových plynů alespoň o procentní podíl stanovený ve sloupci 2 tabulky v příloze I pro daný členský stát ve vztahu k jeho úrovni emisí skleníkových plynů v roce 2005 stanovené podle odstavce 3 tohoto článku.

2.   S výhradou možností flexibility podle článků 5, 6 a 7 tohoto nařízení a úpravy podle čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení a s přihlédnutím k případným odpočtům vyplývajícím z použití článku 7 rozhodnutí č. 406/2009/ES každý členský stát zajistí, aby jeho emise skleníkových plynů:

a)

nepřekročily v letech 2021 a 2022 mezní hodnotu stanovenou prostřednictvím lineární trajektorie začínající na průměrné hodnotě jeho emisí skleníkových plynů v roce 2016, 2017 a 2018, stanovené podle odstavce 3 tohoto článku, a končící v roce 2030 na mezní hodnotě určené pro daný členský stát ve sloupci 1 tabulky v příloze I tohoto nařízení; počátek lineární trajektorie členského státu se nachází buď na pěti dvanáctinách vzdálenosti mezi roky 2019 a 2020, nebo v roce 2020, podle toho, která z příslušných hodnot povede k nižšímu ročnímu emisnímu přídělu daného členského státu;

| b) | nepřekročily v letech 2023, 2024 a 2025 mezní hodnotu stanovenou prostřednictvím lineární trajektorie začínající v roce 2022 na hodnotě jeho ročního emisního přídělu, stanoveného podle odstavce 3 tohoto článku pro daný rok, a končící v roce 2030 na mezní hodnotě určené pro daný členský stát ve sloupci 2 tabulky v příloze I tohoto nařízení; |
| --- | --- |

b)

nepřekročily v letech 2023, 2024 a 2025 mezní hodnotu stanovenou prostřednictvím lineární trajektorie začínající v roce 2022 na hodnotě jeho ročního emisního přídělu, stanoveného podle odstavce 3 tohoto článku pro daný rok, a končící v roce 2030 na mezní hodnotě určené pro daný členský stát ve sloupci 2 tabulky v příloze I tohoto nařízení;

| c) | nepřekročily v letech 2026–2030 mezní hodnotu stanovenou prostřednictvím lineární trajektorie začínající na průměrné hodnotě jeho emisí skleníkových plynů v letech 2021, 2022 a 2023, předložených daným členským státem podle článku 26 nařízení (EU) 2018/1999 a v souladu s odstavcem 3 tohoto článku, a končící v roce 2030 na mezní hodnotě určené pro daný členský stát ve sloupci 2 tabulky v příloze I tohoto nařízení; počátek lineární trajektorie členského státu se nachází na devíti dvanáctinách vzdálenosti mezi roky 2023 a 2024. |
| --- | --- |

c)

nepřekročily v letech 2026–2030 mezní hodnotu stanovenou prostřednictvím lineární trajektorie začínající na průměrné hodnotě jeho emisí skleníkových plynů v letech 2021, 2022 a 2023, předložených daným členským státem podle článku 26 nařízení (EU) 2018/1999 a v souladu s odstavcem 3 tohoto článku, a končící v roce 2030 na mezní hodnotě určené pro daný členský stát ve sloupci 2 tabulky v příloze I tohoto nařízení; počátek lineární trajektorie členského státu se nachází na devíti dvanáctinách vzdálenosti mezi roky 2023 a 2024.

3.   Komise přijme prováděcí akty, v nichž stanoví roční emisní příděly pro každý členský stát pro jednotlivé roky v období 2021–2030 vyjádřené v tunách ekvivalentu CO2 v souladu s lineárními trajektoriemi stanovenými v odstavci 2 tohoto článku.

Pro roky 2021 a 2022 stanoví Komise roční emisní příděly na základě komplexního přezkumu posledních údajů národních inventur za roky 2005, 2016, 2017 a 2018, které členské státy předložily podle článku 7 nařízení (EU) č. 525/2013, a uvede pro každý členský stát hodnotu emisí skleníkových plynů v roce 2005 použitou pro stanovení těchto ročních emisních přídělů.

Pro roky 2023, 2024 a 2025 stanoví Komise roční emisní příděly na základě hodnoty emisí skleníkových plynů jednotlivých členských států za rok 2005 uvedené podle druhého pododstavce tohoto odstavce a na základě přezkoumaných hodnot údajů národních inventur za roky 2016, 2017 a 2018 uvedených v témže pododstavci.

Pro roky 2026–2030 stanoví Komise roční emisní příděly na základě hodnoty emisí skleníkových plynů jednotlivých členských států za rok 2005 uvedené podle druhého pododstavce tohoto odstavce a na základě komplexního přezkumu posledních údajů národních inventur za roky 2021, 2022 a 2023, které členské státy předložily podle článku 26 nařízení (EU) 2018/1999.

4.   Prováděcí akty uvedené v odstavci 3 rovněž stanoví na základě procentních podílů oznámených členskými státy podle čl. 6 odst. 3, 3a a 3b celková množství, jež lze vzít v období 2021–2030 v úvahu pro účely dosažení souladu ze strany členských států podle článku 9. Pokud součet celkových množství všech členských států překročí společnou celkovou hodnotu ve výši 100 milionů, sníží se celková množství za každý členský stát poměrným způsobem tak, aby společná celková hodnota překročena nebyla.“

| b) | doplňuje se nový odstavec, který zní:

  „6.   Při provádění opatření k omezení emisí skleníkových plynů podle odstavců 1 a 2 zváží členské státy potřebu zajistit spravedlivou a sociálně vyváženou transformaci pro všechny. Komise může vydat pokyny, aby členské státy v tomto ohledu podpořila.“
  ; |
| --- | --- |

b)

doplňuje se nový odstavec, který zní:

„6.   Při provádění opatření k omezení emisí skleníkových plynů podle odstavců 1 a 2 zváží členské státy potřebu zajistit spravedlivou a sociálně vyváženou transformaci pro všechny. Komise může vydat pokyny, aby členské státy v tomto ohledu podpořila.“

| 4) | článek 5 se mění takto:






  a) | odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   S ohledem na roky 2021–2025 si členský stát může pro následující rok vypůjčit množství až do výše 7,5 % ze svého ročního emisního přídělu.“
  ; |
| --- | --- | --- |

4)

článek 5 se mění takto:

a)

odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   S ohledem na roky 2021–2025 si členský stát může pro následující rok vypůjčit množství až do výše 7,5 % ze svého ročního emisního přídělu.“

| b) | odstavce 3 a 4 se nahrazují tímto:

  „3.   Členský stát, jehož emise skleníkových plynů za daný rok jsou nižší než jeho roční emisní příděl pro daný rok s přihlédnutím k možnostem využití flexibility podle tohoto článku a článku 6, může:






  a) | s ohledem na rok 2021 nadbytečnou část svého ročního emisního přídělu až do výše 75 % svého ročního emisního přídělu pro rok 2021 započítat do následujících let až do roku 2030 a |
| --- | --- | --- |

b)

odstavce 3 a 4 se nahrazují tímto:

„3.   Členský stát, jehož emise skleníkových plynů za daný rok jsou nižší než jeho roční emisní příděl pro daný rok s přihlédnutím k možnostem využití flexibility podle tohoto článku a článku 6, může:

a)

s ohledem na rok 2021 nadbytečnou část svého ročního emisního přídělu až do výše 75 % svého ročního emisního přídělu pro rok 2021 započítat do následujících let až do roku 2030 a

| b) | s ohledem na roky 2022–2029 nadbytečnou část svého ročního emisního přídělu až do výše 25 % svého ročního emisního přídělu pro daný rok započítat do následujících let až do roku 2030. |
| --- | --- |

b)

s ohledem na roky 2022–2029 nadbytečnou část svého ročního emisního přídělu až do výše 25 % svého ročního emisního přídělu pro daný rok započítat do následujících let až do roku 2030.

4.   S ohledem na roky 2021–2025 může členský stát převést až 10 % svého ročního emisního přídělu na daný rok na jiný členský stát a s ohledem na roky 2026–2030 může převést až 15 %. Přijímající členský stát může toto množství využít za účelem dosažení souladu podle článku 9 pro daný rok nebo pro následující roky až do roku 2030.“

| c) | vkládá se nový odstavec, který zní:

  „5a.   Před převodem ročních emisních přídělů podle odstavců 4 a 5 členský stát informuje elektronickou formou Výbor pro změnu klimatu zřízený nařízením (EU) 2018/1999 o svém záměru převést část svého ročního emisního přídělu pro kterýkoliv daný rok.“
  ; |
| --- | --- |

c)

vkládá se nový odstavec, který zní:

„5a.   Před převodem ročních emisních přídělů podle odstavců 4 a 5 členský stát informuje elektronickou formou Výbor pro změnu klimatu zřízený nařízením (EU) 2018/1999 o svém záměru převést část svého ročního emisního přídělu pro kterýkoliv daný rok.“

| d) | odstavec 6 nahrazuje tímto:

  „6.   Členské státy by měly využít příjmy nebo jejich ekvivalent z hlediska finanční hodnoty získané převodem ročních emisních přídělů podle odstavců 4 a 5 k boji proti změně klimatu v Unii nebo ve třetích zemích. Členské státy informují Komisi o veškerých aktivitách uskutečněných podle tohoto odstavce a tyto informace ve snadno přístupné formě zveřejní.“
  ; |
| --- | --- |

d)

odstavec 6 nahrazuje tímto:

„6.   Členské státy by měly využít příjmy nebo jejich ekvivalent z hlediska finanční hodnoty získané převodem ročních emisních přídělů podle odstavců 4 a 5 k boji proti změně klimatu v Unii nebo ve třetích zemích. Členské státy informují Komisi o veškerých aktivitách uskutečněných podle tohoto odstavce a tyto informace ve snadno přístupné formě zveřejní.“

| 5) | článek 6 se mění takto:






  a) | v odstavci 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

  „Členské státy uvedené v příloze II mohou rozhodnout, že oznámený procentní podíl během uvedeného období revidují, a to jednou v roce 2024 a jednou v roce 2027. V takovém případě o tomto rozhodnutí informuje dotčený členský stát Komisi do 31. prosince 2024, případně do 31. prosince 2027.“; |
| --- | --- | --- |

5)

článek 6 se mění takto:

a)

v odstavci 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Členské státy uvedené v příloze II mohou rozhodnout, že oznámený procentní podíl během uvedeného období revidují, a to jednou v roce 2024 a jednou v roce 2027. V takovém případě o tomto rozhodnutí informuje dotčený členský stát Komisi do 31. prosince 2024, případně do 31. prosince 2027.“;

| b) | vkládají se nové odstavce, které znějí:

  „3a.   Malta oznámí Komisi do 31. prosince 2023, zda pro dosažení souladu podle článku 9 hodlá využít omezený počet zrušených povolenek EU ETS uvedený v odstavci 1 tohoto článku až do výše procentního podílu stanoveného v příloze II pro každý rok období 2025–2030.


  3b.   Bez ohledu na odstavec 3 členské státy uvedené v příloze II, které do 31. prosince 2019 neoznámily Komisi záměr využít nebo využít v plné míře omezený počet zrušených povolenek EU ETS uvedený v odstavci 1 tohoto článku, oznámí Komisi do 31. prosince 2023, zda pro dosažení souladu podle článku 9 hodlají využít nebo dále využívat uvedený omezený počet zrušených povolenek EU ETS až do výše procentního podílu stanoveného v příloze II pro každý rok období 2025–2030 pro každý dotčený členský stát.“
  ; |
| --- | --- |

b)

vkládají se nové odstavce, které znějí:

„3a.   Malta oznámí Komisi do 31. prosince 2023, zda pro dosažení souladu podle článku 9 hodlá využít omezený počet zrušených povolenek EU ETS uvedený v odstavci 1 tohoto článku až do výše procentního podílu stanoveného v příloze II pro každý rok období 2025–2030.

3b.   Bez ohledu na odstavec 3 členské státy uvedené v příloze II, které do 31. prosince 2019 neoznámily Komisi záměr využít nebo využít v plné míře omezený počet zrušených povolenek EU ETS uvedený v odstavci 1 tohoto článku, oznámí Komisi do 31. prosince 2023, zda pro dosažení souladu podle článku 9 hodlají využít nebo dále využívat uvedený omezený počet zrušených povolenek EU ETS až do výše procentního podílu stanoveného v příloze II pro každý rok období 2025–2030 pro každý dotčený členský stát.“

| c) | odstavce 4 a 5 se nahrazují tímto:

  „4.   Ústřední správce jmenovaný podle čl. 20 odst. 1 směrnice 2003/87/ES (dále jen „ústřední správce“) na žádost členského státu zohlední pro účely dosažení souladu daného členského státu podle článku 9 tohoto nařízení objem až do výše celkového množství stanoveného podle čl. 4 odst. 4 tohoto nařízení. Pro každý rok období 2021–2030 se pro daný členský stát jedna desetina celkového množství povolenek EU ETS stanoveného podle čl. 4 odst. 4 tohoto nařízení zruší v souladu s čl. 12 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Pro každý rok období 2025–2030 se pro členské státy, které učinily oznámení Komisi podle odstavců 3a a 3b tohoto článku, jedna šestina celkového množství povolenek EU ETS stanoveného podle čl. 4 odst. 4 tohoto nařízení zruší v souladu s čl. 12 odst. 4 směrnice 2003/87/ES.


  5.   Pokud členský stát v souladu s odstavcem 3 informoval Komisi o svém rozhodnutí revidovat dříve oznámený procentní podíl, zruší se pro tento členský stát odpovídající nižší nebo vyšší množství povolenek EU ETS, a to pro každý rok v období 2026–2030, případně 2028–2030.“
  ; |
| --- | --- |

c)

odstavce 4 a 5 se nahrazují tímto:

„4.   Ústřední správce jmenovaný podle čl. 20 odst. 1 směrnice 2003/87/ES (dále jen „ústřední správce“) na žádost členského státu zohlední pro účely dosažení souladu daného členského státu podle článku 9 tohoto nařízení objem až do výše celkového množství stanoveného podle čl. 4 odst. 4 tohoto nařízení. Pro každý rok období 2021–2030 se pro daný členský stát jedna desetina celkového množství povolenek EU ETS stanoveného podle čl. 4 odst. 4 tohoto nařízení zruší v souladu s čl. 12 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Pro každý rok období 2025–2030 se pro členské státy, které učinily oznámení Komisi podle odstavců 3a a 3b tohoto článku, jedna šestina celkového množství povolenek EU ETS stanoveného podle čl. 4 odst. 4 tohoto nařízení zruší v souladu s čl. 12 odst. 4 směrnice 2003/87/ES.

5.   Pokud členský stát v souladu s odstavcem 3 informoval Komisi o svém rozhodnutí revidovat dříve oznámený procentní podíl, zruší se pro tento členský stát odpovídající nižší nebo vyšší množství povolenek EU ETS, a to pro každý rok v období 2026–2030, případně 2028–2030.“

| 6) | článek 7 se mění takto:






  a) | název se nahrazuje tímto:

  „Další využití čistých pohlcení z LULUCF“; |
| --- | --- | --- |

6)

článek 7 se mění takto:

a)

název se nahrazuje tímto:

„Další využití čistých pohlcení z LULUCF“;

| b) | odstavec 1 se mění takto:






  i) | návětí se nahrazuje tímto:

  „1.   Pokud emise skleníkových plynů určitého státu překročí jeho roční emisní příděly pro daný rok, včetně jakýchkoli ročních emisních přídělů započtených podle čl. 5 odst. 3 tohoto nařízení, lze za účelem dosažení souladu podle článku 9 tohoto nařízení pro daný rok vzít v úvahu množství až do výše součtu celkových čistých pohlcení a celkových čistých emisí z kombinovaných kategorií započítávání využití půdy zahrnutých do oblasti působnosti nařízení (EU) 2018/841, za předpokladu, že:“
  , |
| --- | --- | --- |

b)

odstavec 1 se mění takto:

i)

návětí se nahrazuje tímto:

„1.   Pokud emise skleníkových plynů určitého státu překročí jeho roční emisní příděly pro daný rok, včetně jakýchkoli ročních emisních přídělů započtených podle čl. 5 odst. 3 tohoto nařízení, lze za účelem dosažení souladu podle článku 9 tohoto nařízení pro daný rok vzít v úvahu množství až do výše součtu celkových čistých pohlcení a celkových čistých emisí z kombinovaných kategorií započítávání využití půdy zahrnutých do oblasti působnosti nařízení (EU) 2018/841, za předpokladu, že:“

| ii) | písmeno a) se nahrazuje tímto:






  „a) | kumulativní množství započtené u tohoto členského státu za období 2021–2025 nepřekračuje maximální množství celkových čistých pohlcení stanovené pro daný členský stát v příloze III tohoto nařízení; |
| --- | --- | --- |

ii)

písmeno a) se nahrazuje tímto:

„a)

kumulativní množství započtené u tohoto členského státu za období 2021–2025 nepřekračuje maximální množství celkových čistých pohlcení stanovené pro daný členský stát v příloze III tohoto nařízení;

| aa) | kumulativní množství započtené u tohoto členského státu za období 2026–2030 nepřekračuje maximální množství celkových čistých pohlcení stanovené pro daný členský stát v příloze III tohoto nařízení;“; |
| --- | --- |

aa)

kumulativní množství započtené u tohoto členského státu za období 2026–2030 nepřekračuje maximální množství celkových čistých pohlcení stanovené pro daný členský stát v příloze III tohoto nařízení;“;

| c) | odstavec 2 se zrušuje; |
| --- | --- |

c)

odstavec 2 se zrušuje;

| 7) | článek 8 se nahrazuje tímto:

  „Článek 8
  Nápravná opatření

  1.   Pokud Komise při svém každoročním posouzení podle článku 29 nařízení (EU) 2018/1999 a po zohlednění zamýšleného využití možností flexibility uvedených v článcích 5, 6 a 7 tohoto nařízení zjistí, že některý členský stát nedosahuje dostatečného pokroku v plnění svých závazků podle článku 4 tohoto nařízení, předloží tento členský stát Komisi do tří měsíců plán nápravných opatření zahrnující:






  a) | podrobné vysvětlení, proč daný členský stát nedosahuje v plnění uvedených závazků dostatečného pokroku; |
| --- | --- | --- |

7)

článek 8 se nahrazuje tímto:

„Článek 8

Nápravná opatření

1.   Pokud Komise při svém každoročním posouzení podle článku 29 nařízení (EU) 2018/1999 a po zohlednění zamýšleného využití možností flexibility uvedených v článcích 5, 6 a 7 tohoto nařízení zjistí, že některý členský stát nedosahuje dostatečného pokroku v plnění svých závazků podle článku 4 tohoto nařízení, předloží tento členský stát Komisi do tří měsíců plán nápravných opatření zahrnující:

a)

podrobné vysvětlení, proč daný členský stát nedosahuje v plnění uvedených závazků dostatečného pokroku;

| b) | posouzení toho, jak finanční prostředky Unie podpořily úsilí daného členského státu o splnění uvedených závazků a jak hodlá tyto finanční prostředky využít k dosažení pokroku v plnění těchto závazků; |
| --- | --- |

b)

posouzení toho, jak finanční prostředky Unie podpořily úsilí daného členského státu o splnění uvedených závazků a jak hodlá tyto finanční prostředky využít k dosažení pokroku v plnění těchto závazků;

| c) | dodatečná opatření, která doplňují integrovaný vnitrostátní plán daného členského státu v oblasti energetiky a klimatu podle nařízení (EU) 2018/1999 nebo posilují jeho provádění a která má v zájmu splnění uvedených závazků provést prostřednictvím vnitrostátních politik a opatření a uskutečňování opatření Unie, spolu s podrobným posouzením plánovaného snížení emisí skleníkových plynů v důsledku těchto opatření, které se opírá o kvantitativní údaje, jsou-li k dispozici; |
| --- | --- |

c)

dodatečná opatření, která doplňují integrovaný vnitrostátní plán daného členského státu v oblasti energetiky a klimatu podle nařízení (EU) 2018/1999 nebo posilují jeho provádění a která má v zájmu splnění uvedených závazků provést prostřednictvím vnitrostátních politik a opatření a uskutečňování opatření Unie, spolu s podrobným posouzením plánovaného snížení emisí skleníkových plynů v důsledku těchto opatření, které se opírá o kvantitativní údaje, jsou-li k dispozici;

| d) | přesný harmonogram provedení těchto opatření, který umožní posoudit každoroční pokrok dosažený při provádění. |
| --- | --- |

d)

přesný harmonogram provedení těchto opatření, který umožní posoudit každoroční pokrok dosažený při provádění.

Pokud členský stát zřídil vnitrostátní poradní orgán pro oblast klimatu, může jej požádat o poradenství s cílem určit nezbytná opatření uvedená v prvním pododstavci písm. c).

2.   Při posuzování všech takových plánů nápravných opatření je Komisi nápomocna Evropská agentura pro životní prostředí v souladu se svým ročním pracovním programem.

3.   Komise může k plánům nápravných opatření předloženým podle odstavce 1 vydat stanovisko ohledně robustnosti dotčených nápravných opatření a v takovém případě tak učiní do čtyř měsíců od jejich obdržení. Dotyčný členský stát stanovisko Komise v co nejvyšší míře zohlední a může s ohledem na ně svůj plán nápravných opatření revidovat. Pokud dotyčný členský stát stanovisko Komise nebo jeho podstatnou část nezohlední, sdělí Komisi důvody.

4.   Každý členský stát svůj plán nápravných opatření uvedený v odstavci 1 a případné důvody uvedené v odstavci 3 zveřejní. Komise své stanovisko uvedené v odstavci 3 zveřejní.“

| 8) | v článku 9 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

  „2.   Pokud emise skleníkových plynů určitého členského státu v období 2021–2025 podle článku 4 nařízení (EU) 2018/841 překročily pohlcení stanovená podle článku 12 uvedeného nařízení, provede ústřední správce pro příslušné roky odpočet od ročních emisních přídělů tohoto členského státu odpovídající množství těchto nadměrných emisí skleníkových plynů v tunách ekvivalentu CO2.“
  ; |
| --- | --- |

8)

v článku 9 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Pokud emise skleníkových plynů určitého členského státu v období 2021–2025 podle článku 4 nařízení (EU) 2018/841 překročily pohlcení stanovená podle článku 12 uvedeného nařízení, provede ústřední správce pro příslušné roky odpočet od ročních emisních přídělů tohoto členského státu odpovídající množství těchto nadměrných emisí skleníkových plynů v tunách ekvivalentu CO2.“

| 9) | článek 15 se nahrazuje tímto:

  „Článek 15
  Přezkum

  1.   Toto nařízení se průběžně přezkoumává s přihlédnutím mimo jiné k vývoji situace v členských státech, ke způsobu, jakým všechna odvětví hospodářství přispívají ke snižování emisí skleníkových plynů, k vývoji na mezinárodní úrovni a k úsilí vyvíjenému za účelem dosažení dlouhodobých cílů Pařížské dohody a nařízení (EU) 2021/1119.


  2.   Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě do šesti měsíců po každém globálním hodnocení podle článku 14 Pařížské dohody zprávu o fungování tohoto nařízení, včetně rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou, pokud jde o roční emisní příděly, jakož i o vhodnosti vnitrostátních cílů snižování emisí skleníkových plynů uvedených v příloze I tohoto nařízení, pokud jde o jejich přínos k dosažení cílů Unie v oblasti klimatu podle nařízení (EU) 2021/1119 a k dosažení cílů Pařížské dohody. Tato zpráva obsahuje zejména posouzení potřeby zavedení dalších politik a opatření Unie za účelem nezbytných snížení emisí skleníkových plynů ze strany Unie a členských států na základě rámce pro období po roce 2030. Zahrnuje rovněž posouzení trajektorie snižování emisí skleníkových plynů v oblasti působnosti tohoto nařízení, která je slučitelná s cílem dosažení klimatické neutrality nejpozději do roku 2050, s přihlédnutím k předpokládanému orientačnímu emisnímu rozpočtu Unie uvedenému v čl. 4 odst. 4 nařízení (EU) 2021/1119, jakož i k významu podpory spravedlnosti a solidarity mezi členskými státy a nákladové efektivnosti při dosahování tohoto cíle. K uvedené zprávě mohou být případně připojeny legislativní návrhy.
  Ve zprávě uvedené v prvním pododstavci se zohlední dlouhodobé strategie členských států připravené a předložené podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2018/1999 a jejich posouzení provedené Komisí podle čl. 15 odst. 9 uvedeného nařízení.“

  ; |
| --- | --- |

9)

článek 15 se nahrazuje tímto:

„Článek 15

Přezkum

1.   Toto nařízení se průběžně přezkoumává s přihlédnutím mimo jiné k vývoji situace v členských státech, ke způsobu, jakým všechna odvětví hospodářství přispívají ke snižování emisí skleníkových plynů, k vývoji na mezinárodní úrovni a k úsilí vyvíjenému za účelem dosažení dlouhodobých cílů Pařížské dohody a nařízení (EU) 2021/1119.

2.   Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě do šesti měsíců po každém globálním hodnocení podle článku 14 Pařížské dohody zprávu o fungování tohoto nařízení, včetně rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou, pokud jde o roční emisní příděly, jakož i o vhodnosti vnitrostátních cílů snižování emisí skleníkových plynů uvedených v příloze I tohoto nařízení, pokud jde o jejich přínos k dosažení cílů Unie v oblasti klimatu podle nařízení (EU) 2021/1119 a k dosažení cílů Pařížské dohody. Tato zpráva obsahuje zejména posouzení potřeby zavedení dalších politik a opatření Unie za účelem nezbytných snížení emisí skleníkových plynů ze strany Unie a členských států na základě rámce pro období po roce 2030. Zahrnuje rovněž posouzení trajektorie snižování emisí skleníkových plynů v oblasti působnosti tohoto nařízení, která je slučitelná s cílem dosažení klimatické neutrality nejpozději do roku 2050, s přihlédnutím k předpokládanému orientačnímu emisnímu rozpočtu Unie uvedenému v čl. 4 odst. 4 nařízení (EU) 2021/1119, jakož i k významu podpory spravedlnosti a solidarity mezi členskými státy a nákladové efektivnosti při dosahování tohoto cíle. K uvedené zprávě mohou být případně připojeny legislativní návrhy.

Ve zprávě uvedené v prvním pododstavci se zohlední dlouhodobé strategie členských států připravené a předložené podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2018/1999 a jejich posouzení provedené Komisí podle čl. 15 odst. 9 uvedeného nařízení.“

| 10) | vkládá se nový článek, který zní:

  „Článek 15a
  Vědecké poradenství
  Evropský vědecký poradní výbor pro změnu klimatu zřízený podle článku 10a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 401/2009 (*3) (dále jen „poradní výbor“) může z vlastního podnětu poskytovat vědecké poradenství nebo vydávat zprávy o opatřeních Unie, cílech v oblasti klimatu, ročních úrovních emisí a možnostech využití flexibility podle tohoto nařízení. Komise relevantní poradenství a zprávy poradního výboru zohledňuje, zejména ve vztahu k budoucím opatřením zaměřeným na další snižování emisí skleníkových plynů v odvětvích, na něž se vztahuje toto nařízení.


  (*3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 401/2009 ze dne 23. dubna 2009 o Evropské agentuře pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací síti pro životní prostředí (Úř. věst. L 126, 21.5.2009, s. 13).“;" |
| --- | --- |

10)

vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 15a

Vědecké poradenství

Evropský vědecký poradní výbor pro změnu klimatu zřízený podle článku 10a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 401/2009 (*3) (dále jen „poradní výbor“) může z vlastního podnětu poskytovat vědecké poradenství nebo vydávat zprávy o opatřeních Unie, cílech v oblasti klimatu, ročních úrovních emisí a možnostech využití flexibility podle tohoto nařízení. Komise relevantní poradenství a zprávy poradního výboru zohledňuje, zejména ve vztahu k budoucím opatřením zaměřeným na další snižování emisí skleníkových plynů v odvětvích, na něž se vztahuje toto nařízení.

(*3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 401/2009 ze dne 23. dubna 2009 o Evropské agentuře pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací síti pro životní prostředí (Úř. věst. L 126, 21.5.2009, s. 13).“;"

*3

| 11) | přílohy I, II a III se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení. |
| --- | --- |

11)

přílohy I, II a III se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Změny nařízení (EU) 2018/1999

Nařízení (EU) 2018/1999 se mění takto:

| 1) | v článku 26 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

  „3.   Počínaje rokem 2023 členské státy stanoví a oznámí Komisi konečné údaje inventury skleníkových plynů k 15. březnu každého roku (rok X) a předběžné údaje inventury skleníkových plynů k 15. lednu každého roku včetně informací o skleníkových plynech a inventuře uvedených v příloze V. Zpráva o konečných údajích inventury skleníkových plynů musí rovněž zahrnovat úplnou a aktuální zprávu o národní inventuře. Komise do tří měsíců od obdržení zpráv zpřístupní informace uvedené v písm. n) prvním odstavci části 1 přílohy V elektronické formě Výboru pro změnu klimatu uvedenému v čl. 44 odst. 1 písm. a).“
  ; |
| --- | --- |

1)

v článku 26 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Počínaje rokem 2023 členské státy stanoví a oznámí Komisi konečné údaje inventury skleníkových plynů k 15. březnu každého roku (rok X) a předběžné údaje inventury skleníkových plynů k 15. lednu každého roku včetně informací o skleníkových plynech a inventuře uvedených v příloze V. Zpráva o konečných údajích inventury skleníkových plynů musí rovněž zahrnovat úplnou a aktuální zprávu o národní inventuře. Komise do tří měsíců od obdržení zpráv zpřístupní informace uvedené v písm. n) prvním odstavci části 1 přílohy V elektronické formě Výboru pro změnu klimatu uvedenému v čl. 44 odst. 1 písm. a).“

| 2) | v příloze V části 1 prvním pododstavci se písmeno n) nahrazuje tímto:






  „n) | informace o:






  i) | záměrech členského státu využít možností flexibility podle čl. 5 odst. 4 a 5 nařízení (EU) 2018/842, pokud možno i včetně informací týkajících se množství, druhu převodu a odhadovaného rozpětí cen; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

v příloze V části 1 prvním pododstavci se písmeno n) nahrazuje tímto:

„n)

informace o:

i)

záměrech členského státu využít možností flexibility podle čl. 5 odst. 4 a 5 nařízení (EU) 2018/842, pokud možno i včetně informací týkajících se množství, druhu převodu a odhadovaného rozpětí cen;

| ii) | použití příjmů podle čl. 5 odst. 6 nařízení (EU) 2018/842; |
| --- | --- |

ii)

použití příjmů podle čl. 5 odst. 6 nařízení (EU) 2018/842;

| iii) | záměrech členského státu využít možnosti flexibility podle čl. 7 odst. 1 nařízení (EU) 2018/842.“ |
| --- | --- |

iii)

záměrech členského státu využít možnosti flexibility podle čl. 7 odst. 1 nařízení (EU) 2018/842.“

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 19. dubna 2023.

Za Evropský parlament

předsedkyně

R. METSOLA

Za Radu

předsedkyně

J. ROSWALL

---

(1)  
  Úř. věst. C 152, 6.4.2022, s. 189.

1

(2)  
  Úř. věst. C 301, 5.8.2022, s. 221.

2

(3)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 14. března 2023 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 28. března 2023.

3

(4)  
  Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4.

4

(5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/841 ze dne 30. května 2018 o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví do rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 a rozhodnutí č. 529/2013/EU (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 1).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 ze dne 30. května 2018 o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 přispívajícím k opatřením v oblasti klimatu za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 26).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 ze dne 30. června 2021, kterým se stanoví rámec pro dosažení klimatické neutrality a mění nařízení (ES) č. 401/2009 a nařízení (EU) 2018/1999 („evropský právní rámec pro klima“) (Úř. věst. L 243, 9.7.2021, s. 1).

8

(9)  Doporučení Rady ze dne 16. června 2022 ohledně zajištění spravedlivé transformace na klimatickou neutralitu (Úř. věst. C 243, 27.6.2022, s. 35).

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1).

10

(11)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

11

(12)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2020/2126 ze dne 16. prosince 2020, kterým se stanoví roční emisní příděly členských států na období 2021–2030 podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 (Úř. věst. L 426, 17.12.2020, s. 58).

12

(13)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/1208 ze dne 7. srpna 2020 o struktuře, formátu, postupech předkládání a přezkumu informací vykázaných členskými státy podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 a o zrušení nařízení (EU) č. 749/2014 (Úř. věst. L 278, 26.8.2020, s. 1).

13

(14)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/268 ze dne 28. října 2020, kterým se mění příloha IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/841, pokud jde o referenční úrovně pro lesy, které mají členské státy uplatňovat v období 2021–2025 (Úř. věst. L 60, 22.2.2021, s. 21).

14

(15)  
  Úř. věst. L 124, 17.5.2005, s. 4.

15

(16)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 401/2009 ze dne 23. dubna 2009 o Evropské agentuře pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací síti pro životní prostředí (Úř. věst. L 126, 21.5.2009, s. 13).

16

---

PŘÍLOHA

V nařízení (EU) 2018/842 se přílohy I, II a III mění takto:

| 1) | příloha I se nahrazuje tímto:


  „PŘÍLOHA I
  SNÍŽENÍ EMISÍ SKLENÍKOVÝCH PLYNŮ ČLENSKÝMI STÁTY PODLE ČL. 4 ODST. 1 | Stav snížení emisí skleníkových plynů členskými státy v roce 2030 oproti úrovním z roku 2005 stanoveným podle čl. 4 odst. 3 |
| --- | --- | --- |
| | Sloupec 1 | Sloupec 2 |
| Belgie | –35  % | –47  % |
| Bulharsko | –0  % | –10  % |
| Česko | –14  % | –26  % |
| Dánsko | –39  % | –50  % |
| Německo | –38  % | –50  % |
| Estonsko | –13  % | –24  % |
| Irsko | –30  % | –42  % |
| Řecko | –16  % | –22,7  % |
| Španělsko | –26  % | –37,7  % |
| Francie | –37  % | –47,5  % |
| Chorvatsko | –7  % | –16,7  % |
| Itálie | –33  % | –43,7  % |
| Kypr | –24  % | –32  % |
| Lotyšsko | –6  % | –17  % |
| Litva | –9  % | –21  % |
| Lucembursko | –40  % | –50  % |
| Maďarsko | –7  % | –18,7  % |
| Malta | –19  % | –19  % |
| Nizozemsko | –36  % | –48  % |
| Rakousko | –36  % | –48  % |
| Polsko | –7  % | –17,7  % |
| Portugalsko | –17  % | –28,7  % |
| Rumunsko | –2  % | –12,7  % |
| Slovinsko | –15  % | –27  % |
| Slovensko | –12  % | –22,7  % |
| Finsko | –39  % | –50  % |
| Švédsko | –40  % | –50  % |

1)

příloha I se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA I

SNÍŽENÍ EMISÍ SKLENÍKOVÝCH PLYNŮ ČLENSKÝMI STÁTY PODLE ČL. 4 ODST. 1

Stav snížení emisí skleníkových plynů členskými státy v roce 2030 oproti úrovním z roku 2005 stanoveným podle čl. 4 odst. 3

Sloupec 1

Sloupec 2

Belgie

–35  %

–47  %

Bulharsko

–0  %

–10  %

Česko

–14  %

–26  %

Dánsko

–39  %

–50  %

Německo

–38  %

–50  %

Estonsko

–13  %

–24  %

Irsko

–30  %

–42  %

Řecko

–16  %

–22,7  %

Španělsko

–26  %

–37,7  %

Francie

–37  %

–47,5  %

Chorvatsko

–7  %

–16,7  %

Itálie

–33  %

–43,7  %

Kypr

–24  %

–32  %

Lotyšsko

–6  %

–17  %

Litva

–9  %

–21  %

Lucembursko

–40  %

–50  %

Maďarsko

–7  %

–18,7  %

Malta

–19  %

–19  %

Nizozemsko

–36  %

–48  %

Rakousko

–36  %

–48  %

Polsko

–7  %

–17,7  %

Portugalsko

–17  %

–28,7  %

Rumunsko

–2  %

–12,7  %

Slovinsko

–15  %

–27  %

Slovensko

–12  %

–22,7  %

Finsko

–39  %

–50  %

Švédsko

–40  %

–50  %

| 2) | v příloze II se položka týkající se Malty nahrazuje tímto:






  „Malta | 7 %“; |
| --- | --- | --- |

2)

v příloze II se položka týkající se Malty nahrazuje tímto:

„Malta

7 %“;

| 3) | příloha III se mění takto:






  a) | název přílohy III se nahrazuje tímto:

  „CELKOVÁ ČISTÁ POHLCENÍ Z KATEGORIÍ VYUŽITÍ PŮDY SPADAJÍCÍ DO OBLASTI PŮSOBNOSTI NAŘÍZENÍ (EU) 2018/841, JEŽ MOHOU ČLENSKÉ STÁTY VZÍT V ÚVAHU PRO ÚČELY DOSAŽENÍ SOULADU ZA OBDOBÍ 2021–2030 PODLE ČL. 7 ODST. 1 PÍSM. a) A aa) TOHOTO NAŘÍZENÍ“; |
| --- | --- | --- |

3)

příloha III se mění takto:

a)

název přílohy III se nahrazuje tímto:

„CELKOVÁ ČISTÁ POHLCENÍ Z KATEGORIÍ VYUŽITÍ PŮDY SPADAJÍCÍ DO OBLASTI PŮSOBNOSTI NAŘÍZENÍ (EU) 2018/841, JEŽ MOHOU ČLENSKÉ STÁTY VZÍT V ÚVAHU PRO ÚČELY DOSAŽENÍ SOULADU ZA OBDOBÍ 2021–2030 PODLE ČL. 7 ODST. 1 PÍSM. a) A aa) TOHOTO NAŘÍZENÍ“;

| b) | položka týkající se Spojeného království se zrušuje; |
| --- | --- |

b)

položka týkající se Spojeného království se zrušuje;

| c) | v posledním řádku tabulky se číslo „280“ nahrazuje číslem „262,2“. |
| --- | --- |

c)

v posledním řádku tabulky se číslo „280“ nahrazuje číslem „262,2“.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 26.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 111/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 111/15

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2023/858

ze dne 23. února 2023,

kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/196 o dodatečném clu na dovoz některých produktů pocházejících ze Spojených států amerických

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/196 ze dne 7. února 2018 o dodatečném clu na dovoz některých produktů pocházejících ze Spojených států amerických (1), a zejména na čl. 3 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V důsledku toho, že Spojené státy neuvedly zákon o kompenzaci trvajícího dumpingu a subvencí (Continued Dumping and Subsidy Offset Act, dále jen „CDSOA“) do souladu se svými závazky podle dohod v rámci Světové obchodní organizace (WTO), bylo podle nařízení (EU) 2018/196 uloženo dodatečné valorické clo ve výši 4,3 % na dovoz některých produktů pocházejících ze Spojených států. V souladu s povolením WTO pozastavit používání celních koncesí vůči Spojeným státům upraví Komise každý rok rozsah pozastavení podle úrovně zrušení nebo zmenšení výhod, které v daném období způsobí CDSOA Unii. V roce 2022 byl rozsah pozastavení upraven na dodatečné valorické clo ve výši 0,001 % a nařízení (EU) 2018/196 bylo odpovídajícím způsobem změněno (2). |
| --- | --- |

(1)

V důsledku toho, že Spojené státy neuvedly zákon o kompenzaci trvajícího dumpingu a subvencí (Continued Dumping and Subsidy Offset Act, dále jen „CDSOA“) do souladu se svými závazky podle dohod v rámci Světové obchodní organizace (WTO), bylo podle nařízení (EU) 2018/196 uloženo dodatečné valorické clo ve výši 4,3 % na dovoz některých produktů pocházejících ze Spojených států. V souladu s povolením WTO pozastavit používání celních koncesí vůči Spojeným státům upraví Komise každý rok rozsah pozastavení podle úrovně zrušení nebo zmenšení výhod, které v daném období způsobí CDSOA Unii. V roce 2022 byl rozsah pozastavení upraven na dodatečné valorické clo ve výši 0,001 % a nařízení (EU) 2018/196 bylo odpovídajícím způsobem změněno (2).

| (2) | Vyplacené částky podle CDSOA v posledním roce, za který jsou údaje k dispozici, se týkají rozdělení antidumpingových a vyrovnávacích cel vybraných v průběhu rozpočtového roku 2022 (od 1. října 2021 do 30. září 2022). Na základě údajů zveřejněných Úřadem Spojených států amerických pro cla a ochranu hranic je úroveň zrušení nebo zmenšení výhod pro Unii vypočtena na částku 317 877,22 USD. |
| --- | --- |

(2)

Vyplacené částky podle CDSOA v posledním roce, za který jsou údaje k dispozici, se týkají rozdělení antidumpingových a vyrovnávacích cel vybraných v průběhu rozpočtového roku 2022 (od 1. října 2021 do 30. září 2022). Na základě údajů zveřejněných Úřadem Spojených států amerických pro cla a ochranu hranic je úroveň zrušení nebo zmenšení výhod pro Unii vypočtena na částku 317 877,22 USD.

| (3) | Úroveň zrušení nebo zmenšení výhod a v důsledku toho rozsah pozastavení se zvýšily. Úroveň pozastavení nelze upravit na úroveň zrušení nebo zmenšení výhod přidáním nebo odebráním produktů ze seznamu v příloze I nařízení (EU) 2018/196. V důsledku toho by měla Komise v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. e) uvedeného nařízení ponechat seznam produktů z přílohy I beze změny a upravit sazbu dodatečného cla za účelem přizpůsobení rozsahu pozastavení úrovni zrušení nebo zmenšení výhod. Čtyři produkty uvedené v příloze I nařízení (EU) 2018/196 by proto měly zůstat na seznamu a sazba dodatečného dovozního cla by měla být pozměněna a stanovena na 0,164 %. |
| --- | --- |

(3)

Úroveň zrušení nebo zmenšení výhod a v důsledku toho rozsah pozastavení se zvýšily. Úroveň pozastavení nelze upravit na úroveň zrušení nebo zmenšení výhod přidáním nebo odebráním produktů ze seznamu v příloze I nařízení (EU) 2018/196. V důsledku toho by měla Komise v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. e) uvedeného nařízení ponechat seznam produktů z přílohy I beze změny a upravit sazbu dodatečného cla za účelem přizpůsobení rozsahu pozastavení úrovni zrušení nebo zmenšení výhod. Čtyři produkty uvedené v příloze I nařízení (EU) 2018/196 by proto měly zůstat na seznamu a sazba dodatečného dovozního cla by měla být pozměněna a stanovena na 0,164 %.

| (4) | Dopad dodatečného valorického cla ve výši 0,164 % na dovoz produktů uvedených v příloze I nařízení (EU) 2018/196 ze Spojených států představuje v průběhu jednoho roku hodnotu obchodu, která nepřesahuje 317 877,22 USD. |
| --- | --- |

(4)

Dopad dodatečného valorického cla ve výši 0,164 % na dovoz produktů uvedených v příloze I nařízení (EU) 2018/196 ze Spojených států představuje v průběhu jednoho roku hodnotu obchodu, která nepřesahuje 317 877,22 USD.

| (5) | Aby bylo zajištěno, že při uplatňování pozměněné sazby dodatečného dovozního cla nebude docházet k prodlevám, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem svého vyhlášení. |
| --- | --- |

(5)

Aby bylo zajištěno, že při uplatňování pozměněné sazby dodatečného dovozního cla nebude docházet k prodlevám, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem svého vyhlášení.

| (6) | Nařízení (EU) 2018/196 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(6)

Nařízení (EU) 2018/196 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Článek 2 nařízení (EU) 2018/196 se nahrazuje tímto, přičemž hvězdička a text s ní spojený je ve formě poznámky pod čarou:

„Článek 2

Na produkty pocházející ze Spojených států uvedené v příloze I tohoto nařízení se ukládá dodatečné valorické clo ve výši 0,164 % ke clům uplatňovaným podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 (*1).

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. května 2023.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. února 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 44, 16.2.2018, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/682 ze dne 25. února 2022, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/196 o dodatečném clu na dovoz některých produktů pocházejících ze Spojených států amerických (Úř. věst. L 126, 29.4.2022, s. 4).

2

---

| 26.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 111/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 111/17

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/859

ze dne 25. dubna 2023,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2017/2470, pokud jde o specifikace nové potraviny 2’-fukosyllaktosa (mikrobiální zdroj) za účelem povolení její výroby z derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2283 ze dne 25. listopadu 2015 o nových potravinách, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 a nařízení Komise (ES) č. 1852/2001 (1), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) 2015/2283 stanoví, že na trh v Unii smějí být uváděny pouze nové potraviny povolené a zařazené na seznam Unie. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) 2015/2283 stanoví, že na trh v Unii smějí být uváděny pouze nové potraviny povolené a zařazené na seznam Unie.

| (2) | Podle článku 8 nařízení (EU) 2015/2283 se prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/2470 (2) zřídil seznam Unie pro povolené nové potraviny. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 8 nařízení (EU) 2015/2283 se prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/2470 (2) zřídil seznam Unie pro povolené nové potraviny.

| (3) | Prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2016/376 (3) se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 (4) povolilo uvedení syntetické 2′-fukosyllaktosy (2′-FL) na trh jako nové složky potravin. |
| --- | --- |

(3)

Prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2016/376 (3) se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 (4) povolilo uvedení syntetické 2′-fukosyllaktosy (2′-FL) na trh jako nové složky potravin.

| (4) | Prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2017/2201 (5) se v souladu s nařízením (ES) č. 258/97 povolilo uvedení 2′-FL (mikrobiální zdroj) vyráběné z kmene Escherichia coli BL21 na trh jako nové složky potravin. |
| --- | --- |

(4)

Prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2017/2201 (5) se v souladu s nařízením (ES) č. 258/97 povolilo uvedení 2′-FL (mikrobiální zdroj) vyráběné z kmene Escherichia coli BL21 na trh jako nové složky potravin.

| (5) | Dne 23. června 2016 společnost Glycom A/S informovala Komisi podle článku 5 nařízení (ES) č. 258/97 o svém záměru uvést na trh 2′-FL (mikrobiální zdroj) vyráběnou bakteriální fermentací z kmene Escherichia coli K-12. Na základě uvedeného oznámení byla 2′-fukosyllaktosa mikrobiálního původu vyráběná bakteriální fermentací z kmene Escherichia coli K-12 zařazena na seznam Unie pro nové potraviny při jeho zřízení. |
| --- | --- |

(5)

Dne 23. června 2016 společnost Glycom A/S informovala Komisi podle článku 5 nařízení (ES) č. 258/97 o svém záměru uvést na trh 2′-FL (mikrobiální zdroj) vyráběnou bakteriální fermentací z kmene Escherichia coli K-12. Na základě uvedeného oznámení byla 2′-fukosyllaktosa mikrobiálního původu vyráběná bakteriální fermentací z kmene Escherichia coli K-12 zařazena na seznam Unie pro nové potraviny při jeho zřízení.

| (6) | Prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/388 (6) se v souladu s nařízením (EU) 2015/2283 povolila změna specifikací nové potraviny 2′-FL (mikrobiální zdroj) vyráběné z kmene Escherichia coli K-12 za účelem změny množství 2′-FL, D-laktosy a difukosyl-D-laktosy. |
| --- | --- |

(6)

Prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/388 (6) se v souladu s nařízením (EU) 2015/2283 povolila změna specifikací nové potraviny 2′-FL (mikrobiální zdroj) vyráběné z kmene Escherichia coli K-12 za účelem změny množství 2′-FL, D-laktosy a difukosyl-D-laktosy.

| (7) | Dne 7. července 2020 společnost Advanced Protein Technologies Corporation (dále jen „žadatel“) předložila Komisi v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) 2015/2283 žádost o změnu specifikací 2′-FL (mikrobiální zdroj) za účelem povolení její výroby mikrobiální fermentací za použití geneticky modifikovaného derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032. |
| --- | --- |

(7)

Dne 7. července 2020 společnost Advanced Protein Technologies Corporation (dále jen „žadatel“) předložila Komisi v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) 2015/2283 žádost o změnu specifikací 2′-FL (mikrobiální zdroj) za účelem povolení její výroby mikrobiální fermentací za použití geneticky modifikovaného derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032.

| (8) | Dne 7. července 2020 žadatel rovněž požádal Komisi o ochranu vědeckých studií a údajů, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví a které předložil jako podklad k žádosti; konkrétně se jedná o zkoušky nukleární magnetické rezonance za účelem určení identity 2′-FL (7); popis analýz genetické sekvence geneticky modifikovaného produkčního kmene 2′-FL (8); výsledky analýz potvrzující nepřítomnost životaschopných buněk derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 (9); zkoušku bakteriální reverzní mutace s 2′-FL (10); in vitro zkoušku chromozomové aberace s 2′-FL (11); in vitro zkoušku na přítomnost mikrojader v buňkách savců s 2′-FL (12); in vitro zkoušku na přítomnost mikrojader v lidských lymfocytech s 2′-FL (13); studii akutní orální toxicity u hlodavců (14) a 90denní studii orální toxicity u hlodavců s 2′-FL (15). |
| --- | --- |

(8)

Dne 7. července 2020 žadatel rovněž požádal Komisi o ochranu vědeckých studií a údajů, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví a které předložil jako podklad k žádosti; konkrétně se jedná o zkoušky nukleární magnetické rezonance za účelem určení identity 2′-FL (7); popis analýz genetické sekvence geneticky modifikovaného produkčního kmene 2′-FL (8); výsledky analýz potvrzující nepřítomnost životaschopných buněk derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 (9); zkoušku bakteriální reverzní mutace s 2′-FL (10); in vitro zkoušku chromozomové aberace s 2′-FL (11); in vitro zkoušku na přítomnost mikrojader v buňkách savců s 2′-FL (12); in vitro zkoušku na přítomnost mikrojader v lidských lymfocytech s 2′-FL (13); studii akutní orální toxicity u hlodavců (14) a 90denní studii orální toxicity u hlodavců s 2′-FL (15).

| (9) | V souladu s čl. 10 odst. 3 nařízení (EU) 2015/2283 požádala Komise dne 13. října 2020 Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“), aby provedl posouzení 2′-FL vyráběné mikrobiální fermentací za použití geneticky modifikovaného derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032. |
| --- | --- |

(9)

V souladu s čl. 10 odst. 3 nařízení (EU) 2015/2283 požádala Komise dne 13. října 2020 Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“), aby provedl posouzení 2′-FL vyráběné mikrobiální fermentací za použití geneticky modifikovaného derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032.

| (10) | Dne 26. října 2022 přijal úřad v souladu s článkem 11 nařízení (EU) 2015/2283 své vědecké stanovisko „Safety of 2’-fucosyllactose (2’-FL) produced by a derivative strain (APC199) of Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283 (16)“ (Bezpečnost 2’-fukosyllaktosy (2’-FL) vyráběné z derivovaného kmene (APC199) Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 jako nové potraviny podle nařízení (EU) 2015/2283). |
| --- | --- |

(10)

Dne 26. října 2022 přijal úřad v souladu s článkem 11 nařízení (EU) 2015/2283 své vědecké stanovisko „Safety of 2’-fucosyllactose (2’-FL) produced by a derivative strain (APC199) of Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283 (16)“ (Bezpečnost 2’-fukosyllaktosy (2’-FL) vyráběné z derivovaného kmene (APC199) Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 jako nové potraviny podle nařízení (EU) 2015/2283).

| (11) | Ve svém vědeckém stanovisku dospěl úřad k závěru, že 2’-FL vyráběná mikrobiální fermentací za použití geneticky modifikovaného derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 je bezpečná, pokud se používá za stávajících povolených podmínek použití. Uvedené vědecké stanovisko proto poskytuje dostatečné odůvodnění pro závěr, že 2’-FL vyráběná mikrobiální fermentací za použití geneticky modifikovaného derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 splňuje podmínky pro uvedení na trh v souladu s čl. 12 odst. 1 nařízení (EU) 2015/2283, pokud se používá za stávajících povolených podmínek použití. |
| --- | --- |

(11)

Ve svém vědeckém stanovisku dospěl úřad k závěru, že 2’-FL vyráběná mikrobiální fermentací za použití geneticky modifikovaného derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 je bezpečná, pokud se používá za stávajících povolených podmínek použití. Uvedené vědecké stanovisko proto poskytuje dostatečné odůvodnění pro závěr, že 2’-FL vyráběná mikrobiální fermentací za použití geneticky modifikovaného derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 splňuje podmínky pro uvedení na trh v souladu s čl. 12 odst. 1 nařízení (EU) 2015/2283, pokud se používá za stávajících povolených podmínek použití.

| (12) | Ve svém vědeckém stanovisku úřad uvedl, že jeho závěr o bezpečnosti nové potraviny je založen na vědeckých studiích a údajích, které jsou obsaženy v souboru žadatele a bez nichž by úřad nemohl novou potravinu posoudit a dospět ke svému závěru; konkrétně se jedná o zkoušky nukleární magnetické rezonance za účelem určení identity 2′-FL; popis analýz genetické sekvence geneticky modifikovaného produkčního kmene 2′-FL; výsledky analýz potvrzující nepřítomnost životaschopných buněk derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032; zkoušku bakteriální reverzní mutace s 2′-FL; in vitro zkoušku chromozomové aberace s 2′-FL; in vitro zkoušku na přítomnost mikrojader v buňkách savců s 2′-FL, in vitro zkoušku na přítomnost mikrojader v lidských lymfocytech s 2′-FL a 90denní studii orální toxicity u hlodavců s 2′-FL. |
| --- | --- |

(12)

Ve svém vědeckém stanovisku úřad uvedl, že jeho závěr o bezpečnosti nové potraviny je založen na vědeckých studiích a údajích, které jsou obsaženy v souboru žadatele a bez nichž by úřad nemohl novou potravinu posoudit a dospět ke svému závěru; konkrétně se jedná o zkoušky nukleární magnetické rezonance za účelem určení identity 2′-FL; popis analýz genetické sekvence geneticky modifikovaného produkčního kmene 2′-FL; výsledky analýz potvrzující nepřítomnost životaschopných buněk derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032; zkoušku bakteriální reverzní mutace s 2′-FL; in vitro zkoušku chromozomové aberace s 2′-FL; in vitro zkoušku na přítomnost mikrojader v buňkách savců s 2′-FL, in vitro zkoušku na přítomnost mikrojader v lidských lymfocytech s 2′-FL a 90denní studii orální toxicity u hlodavců s 2′-FL.

| (13) | Komise vyzvala žadatele, aby podrobněji objasnil odůvodnění svého tvrzení, že uvedené studie a údaje jsou předmětem průmyslového vlastnictví, a aby objasnil své tvrzení, že má výhradní právo na ně odkazovat v souladu s čl. 26 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(13)

Komise vyzvala žadatele, aby podrobněji objasnil odůvodnění svého tvrzení, že uvedené studie a údaje jsou předmětem průmyslového vlastnictví, a aby objasnil své tvrzení, že má výhradní právo na ně odkazovat v souladu s čl. 26 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) 2015/2283.

| (14) | Žadatel prohlásil, že v době podání žádosti měl vlastnické a výhradní právo odkazovat na vědecké studie a údaje týkající se zkoušek nukleární magnetické rezonance za účelem určení identity 2′-FL, popisu analýz genetické sekvence geneticky modifikovaného produkčního kmene 2′-FL; výsledky analýz potvrzující nepřítomnost životaschopných buněk derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032; zkoušky bakteriální reverzní mutace s 2′-FL; in vitro zkoušky chromozomové aberace s 2′-FL; in vitro zkoušky na přítomnost mikrojader v buňkách savců s 2′-FL; in vitro zkoušky na přítomnost mikrojader v lidských lymfocytech s 2′-FL a 90denní studie orální toxicity u hlodavců s 2′-FL a že třetí strany nemohou mít oprávněný přístup k uvedeným údajům a studiím, používat je ani na ně odkazovat. |
| --- | --- |

(14)

Žadatel prohlásil, že v době podání žádosti měl vlastnické a výhradní právo odkazovat na vědecké studie a údaje týkající se zkoušek nukleární magnetické rezonance za účelem určení identity 2′-FL, popisu analýz genetické sekvence geneticky modifikovaného produkčního kmene 2′-FL; výsledky analýz potvrzující nepřítomnost životaschopných buněk derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032; zkoušky bakteriální reverzní mutace s 2′-FL; in vitro zkoušky chromozomové aberace s 2′-FL; in vitro zkoušky na přítomnost mikrojader v buňkách savců s 2′-FL; in vitro zkoušky na přítomnost mikrojader v lidských lymfocytech s 2′-FL a 90denní studie orální toxicity u hlodavců s 2′-FL a že třetí strany nemohou mít oprávněný přístup k uvedeným údajům a studiím, používat je ani na ně odkazovat.

| (15) | Komise posoudila veškeré informace, jež žadatel předložil, a dospěla k závěru, že žadatel dostatečně doložil splnění požadavků stanovených v čl. 26 odst. 2 nařízení (EU) 2015/2283. Studie a údaje týkající se zkoušek nukleární magnetické rezonance za účelem určení identity 2′-FL; popisu analýz genetické sekvence geneticky modifikovaného produkčního kmene 2′-FL; výsledky analýz potvrzující nepřítomnost životaschopných buněk derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032; zkoušky bakteriální reverzní mutace s 2′-FL, in vitro zkoušky chromozomové aberace s 2′-FL; in vitro zkoušky na přítomnost mikrojader v buňkách savců s 2′-FL; in vitro zkoušky na přítomnost mikrojader v lidských lymfocytech s 2′-FL a 90denní studie orální toxicity u hlodavců s 2′-FL by proto měly být chráněny v souladu s čl. 27 odst. 1 nařízení (EU) 2015/2283. Pouze žadateli by proto mělo být povoleno uvádět 2′-FL vyráběnou z derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 na trh v Unii po dobu pěti let od vstupu tohoto nařízení v platnost. |
| --- | --- |

(15)

Komise posoudila veškeré informace, jež žadatel předložil, a dospěla k závěru, že žadatel dostatečně doložil splnění požadavků stanovených v čl. 26 odst. 2 nařízení (EU) 2015/2283. Studie a údaje týkající se zkoušek nukleární magnetické rezonance za účelem určení identity 2′-FL; popisu analýz genetické sekvence geneticky modifikovaného produkčního kmene 2′-FL; výsledky analýz potvrzující nepřítomnost životaschopných buněk derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032; zkoušky bakteriální reverzní mutace s 2′-FL, in vitro zkoušky chromozomové aberace s 2′-FL; in vitro zkoušky na přítomnost mikrojader v buňkách savců s 2′-FL; in vitro zkoušky na přítomnost mikrojader v lidských lymfocytech s 2′-FL a 90denní studie orální toxicity u hlodavců s 2′-FL by proto měly být chráněny v souladu s čl. 27 odst. 1 nařízení (EU) 2015/2283. Pouze žadateli by proto mělo být povoleno uvádět 2′-FL vyráběnou z derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 na trh v Unii po dobu pěti let od vstupu tohoto nařízení v platnost.

| (16) | Omezení povolení 2′-FL vyráběné z derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 a odkazování na vědecké údaje obsažené v souboru žadatele pro výhradní použití žadatelem však nebrání tomu, aby o povolení uvádět na trh tutéž novou potravinu požádali další žadatelé, pokud se jejich žádost zakládá na zákonně získaných informacích, jež jsou podkladem pro takové povolení. |
| --- | --- |

(16)

Omezení povolení 2′-FL vyráběné z derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 a odkazování na vědecké údaje obsažené v souboru žadatele pro výhradní použití žadatelem však nebrání tomu, aby o povolení uvádět na trh tutéž novou potravinu požádali další žadatelé, pokud se jejich žádost zakládá na zákonně získaných informacích, jež jsou podkladem pro takové povolení.

| (17) | Informace uvedené v žádosti a stanovisko úřadu poskytují dostatečné odůvodnění k závěru, že změny specifikací nové potraviny 2′-fukosyllaktosa (mikrobiální zdroj) za účelem povolení 2′-FL vyráběné z derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 jsou v souladu s podmínkami článku 12 nařízení (EU) 2015/2283 a měly by být schváleny. |
| --- | --- |

(17)

Informace uvedené v žádosti a stanovisko úřadu poskytují dostatečné odůvodnění k závěru, že změny specifikací nové potraviny 2′-fukosyllaktosa (mikrobiální zdroj) za účelem povolení 2′-FL vyráběné z derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 jsou v souladu s podmínkami článku 12 nařízení (EU) 2015/2283 a měly by být schváleny.

| (18) | Příloha prováděcího nařízení (EU) 2017/2470 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(18)

Příloha prováděcího nařízení (EU) 2017/2470 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (19) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(19)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha prováděcího nařízení (EU) 2017/2470 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Pouze společnosti „Advanced Protein Technologies Corporation“ (17) je povoleno uvádět na trh v Unii novou potravinu 2′-fukosyllaktosa (mikrobiální zdroj) vyráběnou z derivovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 po dobu pěti let ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost 16. května 2023, pokud povolení pro uvedenou novou potravinu bez odkazu na vědecké údaje chráněné podle článku 3 nebo se souhlasem společnosti „Advanced Protein Technologies Corporation“ neobdrží další žadatel.

Článek 3

Vědecké údaje obsažené v souboru žádosti a splňující podmínky stanovené v čl. 26 odst. 2 nařízení (EU) 2015/2283 se nepoužijí ve prospěch dalšího žadatele po dobu pěti let ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost bez souhlasu společnosti „Advanced Protein Technologies Corporation“.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 25. dubna 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 327, 11.12.2015, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2470 ze dne 20. prosince 2017, kterým se zřizuje seznam Unie pro nové potraviny v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2283 o nových potravinách (Úř. věst. L 351, 30.12.2017, s. 72).

2

(3)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/376 ze dne 11. března 2016, kterým se povoluje uvedení 2′-O-fukosyllaktosy na trh jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 (Úř. věst. L 70, 16.3.2016, s. 27).

3

O

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 ze dne 27. ledna 1997 o nových potravinách a nových složkách potravin (Úř. věst. L 43, 14.2.1997, s. 1).

4

(5)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2201 ze dne 27. listopadu 2017, kterým se povoluje uvedení 2′-fukosyllaktosy vyráběné z kmene Escherichia coli BL21 na trh jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 (Úř. věst. L 313, 29.11.2017, s. 5).

5

Escherichia coli

(6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/388 ze dne 11. března 2019, kterým se povoluje změna specifikací nové potraviny 2′-fukosyllaktosy vyráběné z kmene Escherichia coli K-12 podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2283 a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2470 (Úř. věst. L 70, 12.3.2019, s. 21).

6

Escherichia coli

(7)  Gyeonggi Busness & Science Accelerator (2021, nezveřejněno).

7

(8)  Advanced Protein Technologies Corporation (2021, nezveřejněno).

8

(9)  Advanced Protein Technologies Corporation (2021, nezveřejněno).

9

(10)  Biotoxtech Company, Ltd. (2019a, nezveřejněno).

10

(11)  Biotoxtech Company, Ltd. (2019b, nezveřejněno).

11

(12)  Biotoxtech Company, Ltd. (2019c, nezveřejněno).

12

(13)  GenEvolutioN (2021, nezveřejněno).

13

(14)  Biotoxtech Company, Ltd. (2019d, nezveřejněno)

14

(15)  Biotoxtech Company, Ltd. (2019e, nezveřejněno).

15

(16)  EFSA Journal 2022;20(12)7647.

16

(17)  Adresa: 7th Floor GyeongGi-BioCenter, 147, Gwanggyo-ro, Yeongtong-gu, Suwon-si Gyeonggi-do, 16229 Jižní Korea.

17

---

PŘÍLOHA

V tabulce 2 (Specifikace) přílohy prováděcího nařízení (EU) 2017/2470 se položka pro 2′-fukosyllaktosu (mikrobiální zdroj) nahrazuje tímto:

| „Specifikace | | Ochrana údajů |
| --- | --- | --- |
| | Definice: | Chemický název: α- L-fukopyranosyl-(1→2)-β-D-galaktopyranosyl-(1→4)-D-glukopyranosa |

„Specifikace

Ochrana údajů

Definice:

Chemický název: α- L-fukopyranosyl-(1→2)-β-D-galaktopyranosyl-(1→4)-D-glukopyranosa

| | Chemický vzorec: C18H32O15 |
| --- | --- |

Chemický vzorec: C18H32O15

| | č. CAS: 41263-94-9 |
| --- | --- |

č. CAS: 41263-94-9

| | Molekulová hmotnost: 488,44 g/mol |
| --- | --- |

Molekulová hmotnost: 488,44 g/mol

2′-fukosyllaktosa vyráběná z geneticky modifikovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 povolená dne 16. května 2023. Toto zařazení se zakládá na vědeckých důkazech a vědeckých údajích, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví a jsou chráněny v souladu s článkem 26 nařízení (EU) 2015/2283.

Žadatel: „Advanced Protein Technologies Corporation“, 7th Floor GyeongGi-BioCenter, 147, Gwanggyo-ro, Yeongtong-gu, Suwon-si Gyeonggi-do, 16229 Jižní Korea. Během období ochrany údajů smí 2′-fukosyllaktosu vyráběnou z geneticky modifikovaného kmene Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 uvádět na trh v rámci Unie pouze společnost „Advanced Protein Technologies Corporation“, kromě případů, kdy povolení pro uvedenou novou potravinu obdrží další žadatel, aniž by odkazoval na vědecké důkazy nebo vědecké údaje, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví a jsou chráněny v souladu s článkem 26 nařízení (EU) 2015/2283, nebo se souhlasem společnosti „Advanced Protein Technologies Corporation“.

Datum ukončení ochrany údajů: 16. května 2028.“

2′-fukosyllaktosa (mikrobiální zdroj)

Zdroj: Geneticky modifikovaný kmen Escherichia coli K-12

Zdroj: Geneticky modifikovaný kmen Escherichia coli BL-21

Zdroj: Geneticky modifikovaný kmen Corynebacterium glutamicum ATCC 13032

Popis:

2′-fukosyllaktosa je bílý až bělavý prášek, který se vyrábí mikrobiologickým procesem.

Čistota:

| | 2′-fukosyllaktosa: ≥ 83 % |
| --- | --- |

2′-fukosyllaktosa: ≥ 83 %

| | D-laktosa: ≤ 10,0 % |
| --- | --- |

D-laktosa: ≤ 10,0 %

| | L-fukosa: ≤ 2,0 % |
| --- | --- |

L-fukosa: ≤ 2,0 %

| | Difukosyl-D-laktosa: ≤ 5,0 % |
| --- | --- |

Difukosyl-D-laktosa: ≤ 5,0 %

| | 2′-fukosyl-D-laktulosa: ≤ 1,5 % |
| --- | --- |

2′-fukosyl-D-laktulosa: ≤ 1,5 %

| | Součet sacharidů (2′-fukosyllaktosa, D-laktosa, L-fukosa, difukosyl-D-laktosa, 2′-fukosyl-D-laktulosa): ≥ 90 % |
| --- | --- |

Součet sacharidů (2′-fukosyllaktosa, D-laktosa, L-fukosa, difukosyl-D-laktosa, 2′-fukosyl-D-laktulosa): ≥ 90 %

| | pH (20 °C, 5 % roztok) 3,0–7,5 |
| --- | --- |

pH (20 °C, 5 % roztok) 3,0–7,5

| | Voda: ≤ 9,0 % |
| --- | --- |

Voda: ≤ 9,0 %

| | Sulfátový popel: ≤ 2,0 % |
| --- | --- |

Sulfátový popel: ≤ 2,0 %

| | Kyselina octová: ≤ 1,0 % |
| --- | --- |

Kyselina octová: ≤ 1,0 %

| | Zbytkové bílkoviny: ≤ 0,01 % |
| --- | --- |

Zbytkové bílkoviny: ≤ 0,01 %

Mikrobiologická kritéria:

| | Celkový počet aerobních mezofilních bakterií: ≤ 3 000 KTJ/g |
| --- | --- |

Celkový počet aerobních mezofilních bakterií: ≤ 3 000 KTJ/g

| | Kvasinky: ≤ 100 KTJ/g |
| --- | --- |

Kvasinky: ≤ 100 KTJ/g

| | Plísně: ≤ 100 KTJ/g |
| --- | --- |

Plísně: ≤ 100 KTJ/g

| | Endotoxiny: ≤ 10 EJ/mg |
| --- | --- |

Endotoxiny: ≤ 10 EJ/mg

| | KTJ: kolonii tvořící jednotky; EJ: endotoxinové jednotky |
| --- | --- |

KTJ: kolonii tvořící jednotky; EJ: endotoxinové jednotky

Popis:

2′-fukosyllaktosa je bílý až bělavý prášek a kapalný koncentrát (45 % ± 5 % w/v) vodného roztoku je bezbarvý až světle žlutý čirý vodný roztok. 2′-fukosyllaktosa se vyrábí mikrobiologickým procesem.

Čistota:

| | 2′-fukosyllaktosa: ≥ 90 % |
| --- | --- |

2′-fukosyllaktosa: ≥ 90 %

| | Laktosa: ≤ 5,0 % |
| --- | --- |

Laktosa: ≤ 5,0 %

| | Fukosa: ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

Fukosa: ≤ 3,0 %

| | 3-fukosyllaktosa: ≤ 5,0 % |
| --- | --- |

3-fukosyllaktosa: ≤ 5,0 %

| | Fukosylgalaktosa: ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

Fukosylgalaktosa: ≤ 3,0 %

| | Difukosyllaktosa: ≤ 5,0 % |
| --- | --- |

Difukosyllaktosa: ≤ 5,0 %

| | Glukosa: ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

Glukosa: ≤ 3,0 %

| | Galaktosa: ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

Galaktosa: ≤ 3,0 %

| | Voda: ≤ 9,0 % (prášek) |
| --- | --- |

Voda: ≤ 9,0 % (prášek)

| | Sulfátový popel: ≤ 0,5 % (prášek a kapalina) |
| --- | --- |

Sulfátový popel: ≤ 0,5 % (prášek a kapalina)

| | Zbytkové bílkoviny: ≤ 0,01 % (prášek a kapalina) |
| --- | --- |

Zbytkové bílkoviny: ≤ 0,01 % (prášek a kapalina)

Těžké kovy:

| | Olovo: ≤ 0,02 mg/kg (prášek a kapalina) |
| --- | --- |

Olovo: ≤ 0,02 mg/kg (prášek a kapalina)

| | Arsen: ≤ 0,2 mg/kg (prášek a kapalina) |
| --- | --- |

Arsen: ≤ 0,2 mg/kg (prášek a kapalina)

| | Kadmium: ≤ 0,1 mg/kg (prášek a kapalina) |
| --- | --- |

Kadmium: ≤ 0,1 mg/kg (prášek a kapalina)

| | Rtuť: ≤ 0,5 mg/kg (prášek a kapalina) |
| --- | --- |

Rtuť: ≤ 0,5 mg/kg (prášek a kapalina)

Mikrobiologická kritéria:

| | Celkový počet mikroorganismů: ≤ 104 KTJ/g (prášek), ≤ 5 000 KTJ/g (kapalina) |
| --- | --- |

Celkový počet mikroorganismů: ≤ 104 KTJ/g (prášek), ≤ 5 000 KTJ/g (kapalina)

| | Kvasinky a plísně: ≤ 100 KTJ/g (prášek); ≤ 50 KTJ/g (kapalina) |
| --- | --- |

Kvasinky a plísně: ≤ 100 KTJ/g (prášek); ≤ 50 KTJ/g (kapalina)

| | Enterobacteriaceae/koliformní bakterie: nepřítomnost v 11 g (prášek a kapalina) |
| --- | --- |

Enterobacteriaceae/koliformní bakterie: nepřítomnost v 11 g (prášek a kapalina)

| | Salmonella: nepřítomnost v 100 g (prášek), nepřítomnost v 200 ml (kapalina) |
| --- | --- |

Salmonella: nepřítomnost v 100 g (prášek), nepřítomnost v 200 ml (kapalina)

| | Cronobacter: nepřítomnost v 100 g (prášek), nepřítomnost v 200 ml (kapalina) |
| --- | --- |

Cronobacter: nepřítomnost v 100 g (prášek), nepřítomnost v 200 ml (kapalina)

| | Endotoxiny: ≤ 100 EJ/g (prášek), ≤ 100 EJ/ml (kapalina) |
| --- | --- |

Endotoxiny: ≤ 100 EJ/g (prášek), ≤ 100 EJ/ml (kapalina)

| | Aflatoxin M1: ≤ 0,025 μg/kg (prášek a kapalina) |
| --- | --- |

Aflatoxin M1: ≤ 0,025 μg/kg (prášek a kapalina)

| | KTJ: kolonii tvořící jednotky; EJ: endotoxinové jednotky |
| --- | --- |

KTJ: kolonii tvořící jednotky; EJ: endotoxinové jednotky

Popis:

2′-fukosyllaktosa je prášek bílé až bělavé/slonovinové barvy, který se vyrábí mikrobiologickým procesem.

Čistota:

| | 2′-fukosyllaktosa (hmotnostních sušiny): ≥ 94,0 % |
| --- | --- |

2′-fukosyllaktosa (hmotnostních sušiny): ≥ 94,0 %

| | D-laktosa (hmotnostních sušiny): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

D-laktosa (hmotnostních sušiny): ≤ 3,0 %

| | L-fukosa (hmotnostních sušiny): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

L-fukosa (hmotnostních sušiny): ≤ 3,0 %

| | 3-fukosyllaktosa (hmotnostních sušiny): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

3-fukosyllaktosa (hmotnostních sušiny): ≤ 3,0 %

| | Difukosyllaktosa (hmotnostních sušiny): ≤ 2,0 % |
| --- | --- |

Difukosyllaktosa (hmotnostních sušiny): ≤ 2,0 %

| | D-glukosa (hmotnostních sušiny): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

D-glukosa (hmotnostních sušiny): ≤ 3,0 %

| | D-galaktosa (hmotnostních sušiny): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

D-galaktosa (hmotnostních sušiny): ≤ 3,0 %

| | Voda: ≤ 9,0 % |
| --- | --- |

Voda: ≤ 9,0 %

| | Popel: ≤ 0,5 % |
| --- | --- |

Popel: ≤ 0,5 %

| | Zbytkové bílkoviny: ≤ 0,005 % |
| --- | --- |

Zbytkové bílkoviny: ≤ 0,005 %

Kontaminující látky:

| | Arsen: ≤ 0,03 mg/kg |
| --- | --- |

Arsen: ≤ 0,03 mg/kg

| | Aflatoxin M1: ≤ 0,025 μg/kg |
| --- | --- |

Aflatoxin M1: ≤ 0,025 μg/kg

| | Ethanol: ≤ 1 000  mg/kg |
| --- | --- |

Ethanol: ≤ 1 000  mg/kg

Mikrobiologická kritéria:

| | Celkový počet mikroorganismů: ≤ 500 KTJ/g |
| --- | --- |

Celkový počet mikroorganismů: ≤ 500 KTJ/g

| | Kvasinky a plísně: ≤ 100 KTJ/g |
| --- | --- |

Kvasinky a plísně: ≤ 100 KTJ/g

| | Enterobacteriaceae: nepřítomnost v 10 g |
| --- | --- |

Enterobacteriaceae: nepřítomnost v 10 g

| | Salmonella: nepřítomnost v 25 g |
| --- | --- |

Salmonella: nepřítomnost v 25 g

| | Cronobacter spp.: nepřítomnost v 10 g |
| --- | --- |

Cronobacter spp.: nepřítomnost v 10 g

| | Endotoxiny: ≤ 100 EJ/g |
| --- | --- |

Endotoxiny: ≤ 100 EJ/g

| | KTJ: kolonii tvořící jednotky; EJ: endotoxinové jednotky |
| --- | --- |

KTJ: kolonii tvořící jednotky; EJ: endotoxinové jednotky

---

| 26.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 111/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 111/23

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/860

ze dne 25. dubna 2023,

kterým se mění a opravuje prováděcí nařízení (EU) 2022/128, pokud jde o transparentnost, prohlášení řídícího subjektu, koordinační subjekt, certifikační subjekt a některá ustanovení týkající se EZZF a EZFRV

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 ze dne 2. prosince 2021 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení (EU) č. 1306/2013 (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 první pododstavec písm. b) a c), čl. 12 odst. 4, čl. 53 odst. 2, čl. 55 odst. 7, článek 82, článek 92 a článek 100 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/128 (2) stanoví pravidla pro uplatňování nařízení (EU) 2021/2116, pokud jde o zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) („transparentnost“). |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/128 (2) stanoví pravidla pro uplatňování nařízení (EU) 2021/2116, pokud jde o zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) („transparentnost“).

| (2) | S cílem usnadnit přístup široké veřejnosti a zlepšit přístup ke zveřejněným informacím o příjemcích prostředků z EZZF a EZFRV by informace zveřejňované členskými státy na jejich internetových stránkách měly být rovněž dostupné alespoň v jednom ze tří pracovních jazyků Komise. |
| --- | --- |

(2)

S cílem usnadnit přístup široké veřejnosti a zlepšit přístup ke zveřejněným informacím o příjemcích prostředků z EZZF a EZFRV by informace zveřejňované členskými státy na jejich internetových stránkách měly být rovněž dostupné alespoň v jednom ze tří pracovních jazyků Komise.

| (3) | Článek 44 prováděcího nařízení (EU) 2022/128 stanoví, že členské státy mají od příjemců shromažďovat informace nezbytné pro jejich identifikaci, včetně případné identifikace skupiny. Mělo by být vyjasněno, že členský stát by měl následně zveřejnit pouze název mateřského podniku a jeho daňové identifikační číslo nebo číslo pro účely DPH. Uvedený článek by proto měl být odpovídajícím způsobem opraven. |
| --- | --- |

(3)

Článek 44 prováděcího nařízení (EU) 2022/128 stanoví, že členské státy mají od příjemců shromažďovat informace nezbytné pro jejich identifikaci, včetně případné identifikace skupiny. Mělo by být vyjasněno, že členský stát by měl následně zveřejnit pouze název mateřského podniku a jeho daňové identifikační číslo nebo číslo pro účely DPH. Uvedený článek by proto měl být odpovídajícím způsobem opraven.

| (4) | Aby se snížila administrativní zátěž členských států, mělo by být vyjasněno, že pro všechny platby, včetně plateb vyplacených za celý rozpočtový rok 2023 na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (3), by se měl pro zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků z EZZF a EZFRV od roku 2024 používat jeden společný formulář. |
| --- | --- |

(4)

Aby se snížila administrativní zátěž členských států, mělo by být vyjasněno, že pro všechny platby, včetně plateb vyplacených za celý rozpočtový rok 2023 na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (3), by se měl pro zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků z EZZF a EZFRV od roku 2024 používat jeden společný formulář.

| (5) | Prováděcím nařízením (EU) 2022/128 bylo s účinkem ode dne 1. ledna 2023 zrušeno prováděcí nařízení Komise (EU) č. 908/2014 (4). Nebyla však zohledněna skutečnost, že některá ustanovení se musí nadále uplatňovat ve vztahu k výdajům vzniklým a platbám provedeným v rámci režimů podpory podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (5) až do kalendářního roku 2022, ve vztahu k opatřením provedeným podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013 (6), (EU) č. 229/2013 (7), (EU) č. 1308/2013 (8) a (EU) č. 1144/2014 (9) až do 31. prosince 2022, ve vztahu k výdajům a platbám uskutečněným v souvislosti s operacemi prováděnými podle nařízení (EU) č. 1308/2013 po 31. prosinci 2022 a do konce těchto režimů podpory a také ve vztahu k provádění programů rozvoje venkova podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (10). Tím vznikla právní mezera. |
| --- | --- |

(5)

Prováděcím nařízením (EU) 2022/128 bylo s účinkem ode dne 1. ledna 2023 zrušeno prováděcí nařízení Komise (EU) č. 908/2014 (4). Nebyla však zohledněna skutečnost, že některá ustanovení se musí nadále uplatňovat ve vztahu k výdajům vzniklým a platbám provedeným v rámci režimů podpory podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (5) až do kalendářního roku 2022, ve vztahu k opatřením provedeným podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013 (6), (EU) č. 229/2013 (7), (EU) č. 1308/2013 (8) a (EU) č. 1144/2014 (9) až do 31. prosince 2022, ve vztahu k výdajům a platbám uskutečněným v souvislosti s operacemi prováděnými podle nařízení (EU) č. 1308/2013 po 31. prosinci 2022 a do konce těchto režimů podpory a také ve vztahu k provádění programů rozvoje venkova podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (10). Tím vznikla právní mezera.

| (6) | Byla sice zachována použitelnost článku 59 prováděcího nařízení (EU) č. 908/2014 na platby uskutečněné za rozpočtové roky 2021, 2022 a 2023, avšak kapitola VI prováděcího nařízení (EU) 2022/128, která se týká transparentnosti, se vztahuje pouze na platby provedené od rozpočtového roku 2024 dále. V důsledku toho prováděcí nařízení (EU) 2022/128 dostatečně nezohlednilo přechodná ustanovení článku 104 nařízení (EU) 2021/2116 a vytvořilo právní mezeru pro rozpočtový rok 2023. |
| --- | --- |

(6)

Byla sice zachována použitelnost článku 59 prováděcího nařízení (EU) č. 908/2014 na platby uskutečněné za rozpočtové roky 2021, 2022 a 2023, avšak kapitola VI prováděcího nařízení (EU) 2022/128, která se týká transparentnosti, se vztahuje pouze na platby provedené od rozpočtového roku 2024 dále. V důsledku toho prováděcí nařízení (EU) 2022/128 dostatečně nezohlednilo přechodná ustanovení článku 104 nařízení (EU) 2021/2116 a vytvořilo právní mezeru pro rozpočtový rok 2023.

| (7) | Oblast působnosti a datum použitelnosti dotčených ustanovení prováděcích nařízení (EU) 2022/128 a (EU) č. 908/2014 je třeba opravit. Ustanoveními o informacích, které mají být zveřejněny do 31. května 2023, jsou nadále ustanovení článku 111 nařízení (EU) č. 1306/2013 a článku 57 prováděcího nařízení (EU) č. 908/2014, avšak nové požadavky na zveřejňování se vztahují na povinnosti zveřejňování od 31. května 2024, a tudíž na rozpočtový rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Oblast působnosti a datum použitelnosti dotčených ustanovení prováděcích nařízení (EU) 2022/128 a (EU) č. 908/2014 je třeba opravit. Ustanoveními o informacích, které mají být zveřejněny do 31. května 2023, jsou nadále ustanovení článku 111 nařízení (EU) č. 1306/2013 a článku 57 prováděcího nařízení (EU) č. 908/2014, avšak nové požadavky na zveřejňování se vztahují na povinnosti zveřejňování od 31. května 2024, a tudíž na rozpočtový rok 2023.

| (8) | V zájmu větší právní jasnosti, pokud jde o informace, které mají být příjemcům sděleny, je proto nutné opravit článek 61 prováděcího nařízení (EU) 2022/128. |
| --- | --- |

(8)

V zájmu větší právní jasnosti, pokud jde o informace, které mají být příjemcům sděleny, je proto nutné opravit článek 61 prováděcího nařízení (EU) 2022/128.

| (9) | Mělo by být rovněž vyjasněno, že informace o platbách na nová opatření nebo typy intervencí, které by mohly být možné na základě budoucích právních předpisů v oblasti zemědělské politiky, by měly být členskými státy rovněž zveřejňovány, a to i v případě, že opatření nebo typ intervence dosud nejsou uvedeny na seznamu v příloze IX prováděcího nařízení (EU) 2022/128. |
| --- | --- |

(9)

Mělo by být rovněž vyjasněno, že informace o platbách na nová opatření nebo typy intervencí, které by mohly být možné na základě budoucích právních předpisů v oblasti zemědělské politiky, by měly být členskými státy rovněž zveřejňovány, a to i v případě, že opatření nebo typ intervence dosud nejsou uvedeny na seznamu v příloze IX prováděcího nařízení (EU) 2022/128.

| (10) | Aby se zohlednila potřeba nepřetržitého uplatňování některých ustanovení v souvislosti se vzniklými výdaji a platbami provedenými v rámci režimů podpor podle nařízení (EU) č. 1306/2013, aby se usnadnilo předávání informací mezi členskými státy a Komisí a zajistila soudržnost při přechodu na stávající legislativní rámec použitelný od 1. ledna 2023, měly by členské státy předkládat pouze jedno prohlášení řídícího subjektu, které se vztahuje na výdaje podle nařízení (EU) 2021/2116, jakož i podle nařízení (EU) č. 1306/2013. Přílohu I prováděcího nařízení (EU) 2022/128 je proto třeba opravit. |
| --- | --- |

(10)

Aby se zohlednila potřeba nepřetržitého uplatňování některých ustanovení v souvislosti se vzniklými výdaji a platbami provedenými v rámci režimů podpor podle nařízení (EU) č. 1306/2013, aby se usnadnilo předávání informací mezi členskými státy a Komisí a zajistila soudržnost při přechodu na stávající legislativní rámec použitelný od 1. ledna 2023, měly by členské státy předkládat pouze jedno prohlášení řídícího subjektu, které se vztahuje na výdaje podle nařízení (EU) 2021/2116, jakož i podle nařízení (EU) č. 1306/2013. Přílohu I prováděcího nařízení (EU) 2022/128 je proto třeba opravit.

| (11) | V přílohách VIII a IX prováděcího nařízení (EU) 2022/128 by měly být provedeny určité opravy, aby se zajistilo jednotné znění v celém aktu. |
| --- | --- |

(11)

V přílohách VIII a IX prováděcího nařízení (EU) 2022/128 by měly být provedeny určité opravy, aby se zajistilo jednotné znění v celém aktu.

| (12) | Prováděcí nařízení (EU) 2022/128 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno a opraveno. |
| --- | --- |

(12)

Prováděcí nařízení (EU) 2022/128 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno a opraveno.

| (13) | Vzhledem k tomu, že toto nařízení stanoví opravy prováděcího nařízení (EU) 2022/128, které se použije ode dne 1. ledna 2023, měly by se opravy použít zpětně od 1. ledna 2023. |
| --- | --- |

(13)

Vzhledem k tomu, že toto nařízení stanoví opravy prováděcího nařízení (EU) 2022/128, které se použije ode dne 1. ledna 2023, měly by se opravy použít zpětně od 1. ledna 2023.

| (14) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru zemědělských fondů, |
| --- | --- |

(14)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru zemědělských fondů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V článku 58 prováděcího nařízení (EU) 2022/128 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4.   Informace uvedené v odstavci 1 jsou poskytovány v úředním jazyce či úředních jazycích členského státu a v jednom ze tří pracovních jazyků Komise.“

Článek 2

Prováděcí nařízení (EU) 2022/128 se opravuje takto:

| 1) | v článku 44 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

  „2.   Informace, jež umožní identifikovat skupinu, uvedené v odst. 1 prvním pododstavci písm. c) tohoto článku členský stát zveřejní ex post v souladu s článkem 98 nařízení (EU) 2021/2116.“
  ; |
| --- | --- |

1)

v článku 44 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Informace, jež umožní identifikovat skupinu, uvedené v odst. 1 prvním pododstavci písm. c) tohoto článku členský stát zveřejní ex post v souladu s článkem 98 nařízení (EU) 2021/2116.“

| 2) | v článku 58 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Informace uvedené v článku 98 nařízení (EU) 2021/2116 v souvislosti s čl. 49 odst. 3 prvním pododstavcem písm. a), b), d) a f) až l) nařízení (EU) 2021/1060 a informace uvedené v článku 111 nařízení (EU) č. 1306/2013 ohledně opatření uvedených c čl. 104 odst. 1 druhém pododstavci písm. a) bodů i) až iv) nařízení (EU) 2021/2116 se zveřejňují v otevřených strojově čitelných formátech, jako jsou formáty CSV nebo XLXS, a obsahují informace uvedené v příloze VIII tohoto nařízení, včetně kódu operace a opatření popsaného v příloze IX tohoto nařízení.“
  ; |
| --- | --- |

2)

v článku 58 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Informace uvedené v článku 98 nařízení (EU) 2021/2116 v souvislosti s čl. 49 odst. 3 prvním pododstavcem písm. a), b), d) a f) až l) nařízení (EU) 2021/1060 a informace uvedené v článku 111 nařízení (EU) č. 1306/2013 ohledně opatření uvedených c čl. 104 odst. 1 druhém pododstavci písm. a) bodů i) až iv) nařízení (EU) 2021/2116 se zveřejňují v otevřených strojově čitelných formátech, jako jsou formáty CSV nebo XLXS, a obsahují informace uvedené v příloze VIII tohoto nařízení, včetně kódu operace a opatření popsaného v příloze IX tohoto nařízení.“

| 3) | článek 61 se nahrazuje tímto:

  „Článek 61
  Údaje o příjemci
  Informace o příjemcích uvedené v článku 99 nařízení (EU) 2021/2116 se poskytnou tak, že se začlení do formulářů žádostí o získání podpory z EZZF nebo EZFRV, nebo v okamžiku, kdy jsou tyto údaje shromažďovány.“
  ; |
| --- | --- |

3)

článek 61 se nahrazuje tímto:

„Článek 61

Údaje o příjemci

Informace o příjemcích uvedené v článku 99 nařízení (EU) 2021/2116 se poskytnou tak, že se začlení do formulářů žádostí o získání podpory z EZZF nebo EZFRV, nebo v okamžiku, kdy jsou tyto údaje shromažďovány.“

| 4) | v čl. 64 odst. 2 se písmena a) a b) nahrazují tímto:






  „a) | článek 2, čl. 3 odst. 1, čl. 3 odst. 2 první pododstavec, čl. 4 odst. 1 písm. b), článek 5, článek 6, článek 7, články 21 až 25, článek 27, článek 28, článek 29, čl. 30 odst. 1 písm. a), b), c), čl. 30 odst. 2, 3 a 4, články 31 až 40 a články 42 až 47 uvedeného prováděcího nařízení se nadále použijí:






  i) | ve vztahu k výdajům vzniklým a platbám provedeným v rámci režimů podpory podle nařízení (EU) č. 1307/2013 v kalendářním roce 2022 a dříve; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

v čl. 64 odst. 2 se písmena a) a b) nahrazují tímto:

„a)

článek 2, čl. 3 odst. 1, čl. 3 odst. 2 první pododstavec, čl. 4 odst. 1 písm. b), článek 5, článek 6, článek 7, články 21 až 25, článek 27, článek 28, článek 29, čl. 30 odst. 1 písm. a), b), c), čl. 30 odst. 2, 3 a 4, články 31 až 40 a články 42 až 47 uvedeného prováděcího nařízení se nadále použijí:

i)

ve vztahu k výdajům vzniklým a platbám provedeným v rámci režimů podpory podle nařízení (EU) č. 1307/2013 v kalendářním roce 2022 a dříve;

| ii) | v případě opatření prováděných do 31. prosince 2022 podle nařízení (EU) č. 228/2013, (EU) č. 229/2013, (EU) č. 1308/2013 a (EU) č. 1144/2014; |
| --- | --- |

ii)

v případě opatření prováděných do 31. prosince 2022 podle nařízení (EU) č. 228/2013, (EU) č. 229/2013, (EU) č. 1308/2013 a (EU) č. 1144/2014;

| iii) | v případě režimů podpory uvedených v čl. 5 odst. 6 prvním pododstavci písm. c) a čl. 5 odst. 7 nařízení (EU) 2021/2117 ve vztahu k výdajům vzniklým a platbám provedeným v souvislosti s operacemi prováděnými podle nařízení (EU) č. 1308/2013 po 31. prosinci 2022 a do konce těchto režimů podpory a |
| --- | --- |

iii)

v případě režimů podpory uvedených v čl. 5 odst. 6 prvním pododstavci písm. c) a čl. 5 odst. 7 nařízení (EU) 2021/2117 ve vztahu k výdajům vzniklým a platbám provedeným v souvislosti s operacemi prováděnými podle nařízení (EU) č. 1308/2013 po 31. prosinci 2022 a do konce těchto režimů podpory a

| iv) | pokud jde o EZFRV, ve vztahu k výdajům vynaloženým příjemci a platbám provedeným platební agenturou v rámci provádění programů rozvoje venkova podle nařízení (EU) č. 1305/2013; |
| --- | --- |

iv)

pokud jde o EZFRV, ve vztahu k výdajům vynaloženým příjemci a platbám provedeným platební agenturou v rámci provádění programů rozvoje venkova podle nařízení (EU) č. 1305/2013;

| b) | články 57 a 59 uvedeného prováděcího nařízení se nadále použijí na všechny platby uskutečněné na základě nařízení (EU) č. 1306/2013 za všechny rozpočtové roky až do roku 2022 včetně;“; |
| --- | --- |

b)

články 57 a 59 uvedeného prováděcího nařízení se nadále použijí na všechny platby uskutečněné na základě nařízení (EU) č. 1306/2013 za všechny rozpočtové roky až do roku 2022 včetně;“;

| 5) | v čl. 65 odst. 3 se písmeno c) nahrazuje tímto:






  „c) | článek 60 se použije od rozpočtového roku 2023.“; |
| --- | --- | --- |

5)

v čl. 65 odst. 3 se písmeno c) nahrazuje tímto:

„c)

článek 60 se použije od rozpočtového roku 2023.“;

| 6) | přílohy I, VIII a IX se nahrazují zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

6)

přílohy I, VIII a IX se nahrazují zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 2 se použije ode dne 1. ledna 2023.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 25. dubna 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 435, 6.12.2021, s. 187.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/128 ze dne 21. prosince 2021, kterým se stanoví pravidla pro uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116, pokud jde o platební agentury a další subjekty, finanční řízení, schvalování účetní závěrky, kontroly, jistoty a transparentnost (Úř. věst. L 20, 31.1.2022, s. 131).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 908/2014 ze dne 6. srpna 2014, kterým se stanoví pravidla pro uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o platební agentury a další subjekty, finanční řízení, schvalování účetní závěrky, pravidla pro kontroly, jistoty a transparentnost (Úř. věst. L 255, 28.8.2014, s. 59).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zrušují nařízení Rady (ES) č. 637/2008 a nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 608).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013 ze dne 13. března 2013, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 247/2006 (Úř. věst. L 78, 20.3.2013, s. 23).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013 ze dne 13. března 2013 , kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 1405/2006 (Úř. věst. L 78, 20.3.2013, s. 41).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671).

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1144/2014 ze dne 22. října 2014 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 3/2008 (Úř. věst. L 317, 4.11.2014, s. 56).

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 487).

10

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA I

Prohlášení řídicího subjektu – platební agentura podle článku 4

Já, ..., ředitel(ka) platební agentury ..., předkládám účetní závěrku této platební agentury za rozpočtový rok od 16/10/xx do 15/10/xx+1.

Prohlašuji, že podle mého úsudku a mně dostupných informací, včetně (nikoli však výhradně) výsledků interního auditu:

| — | Zde předkládaná účetní závěrka poskytuje podle mého nejlepšího vědomí pravdivý, úplný a přesný přehled výdajů a příjmů za výše uvedený rozpočtový rok. Účetní závěrka obsahuje zejména všechny mně známé dluhy, zálohy, záruky a rezervy, přičemž všechny příjmy získané v souvislosti s EZZF a EZFRV byly náležitým způsobem připsány ve prospěch patřičných fondů. |
| --- | --- |

—

Zde předkládaná účetní závěrka poskytuje podle mého nejlepšího vědomí pravdivý, úplný a přesný přehled výdajů a příjmů za výše uvedený rozpočtový rok. Účetní závěrka obsahuje zejména všechny mně známé dluhy, zálohy, záruky a rezervy, přičemž všechny příjmy získané v souvislosti s EZZF a EZFRV byly náležitým způsobem připsány ve prospěch patřičných fondů.

| — | Jsem zavedl(a) systém, který dává přiměřenou jistotu ohledně:






  i) | legality a správnosti plateb ve vztahu k výdajům vzniklým a platbám provedeným v souvislosti s režimy podpory podle nařízení (EU) č. 1307/2013 za kalendářní rok 2022 a dříve, pokud jde o opatření prováděná do 31. prosince 2022 podle nařízení (EU) č. 228/2013, (EU) č. 229/2013, (EU) č. 1308/2013 a (EU) č. 1144/2014, pokud jde o režimy podpory uvedené v čl. 5 odst. 6 prvním pododstavci písm. c) a čl. 5 odst. 7 (EU) 2021/2117 ve vztahu k výdajům vzniklým a platbám provedeným v souvislosti s operacemi uskutečňovanými podle nařízení (EU) č. 1308/2013 po 31. prosinci 2022 a do konce těchto režimů podpory a pokud jde o EZFRV, ve vztahu k výdajům vynaloženým příjemci a platbám provedeným platební agenturou v rámci provádění programů rozvoje venkova podle nařízení (EU) č. 1305/2013; |
| --- | --- | --- |

—

Jsem zavedl(a) systém, který dává přiměřenou jistotu ohledně:

i)

legality a správnosti plateb ve vztahu k výdajům vzniklým a platbám provedeným v souvislosti s režimy podpory podle nařízení (EU) č. 1307/2013 za kalendářní rok 2022 a dříve, pokud jde o opatření prováděná do 31. prosince 2022 podle nařízení (EU) č. 228/2013, (EU) č. 229/2013, (EU) č. 1308/2013 a (EU) č. 1144/2014, pokud jde o režimy podpory uvedené v čl. 5 odst. 6 prvním pododstavci písm. c) a čl. 5 odst. 7 (EU) 2021/2117 ve vztahu k výdajům vzniklým a platbám provedeným v souvislosti s operacemi uskutečňovanými podle nařízení (EU) č. 1308/2013 po 31. prosinci 2022 a do konce těchto režimů podpory a pokud jde o EZFRV, ve vztahu k výdajům vynaloženým příjemci a platbám provedeným platební agenturou v rámci provádění programů rozvoje venkova podle nařízení (EU) č. 1305/2013;

| ii) | toho, že správní systémy uvedené v čl. 9 odst. 3 prvním pododstavci písm. d) bodě ii) nařízení (EU) 2021/2116 fungují řádně a zajišťují, že výdaje byly uskutečněny v souladu s článkem 37 uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

ii)

toho, že správní systémy uvedené v čl. 9 odst. 3 prvním pododstavci písm. d) bodě ii) nařízení (EU) 2021/2116 fungují řádně a zajišťují, že výdaje byly uskutečněny v souladu s článkem 37 uvedeného nařízení;

| iii) | kvality a spolehlivosti systému podávání zpráv a údajů o ukazateli, pokud jde o typy intervencí uvedené v nařízení (EU) 2021/2115, a toho, že výdaje mají odpovídající vykazovaný výstup a že byly uskutečněny v souladu s příslušnými správními systémy. |
| --- | --- |

iii)

kvality a spolehlivosti systému podávání zpráv a údajů o ukazateli, pokud jde o typy intervencí uvedené v nařízení (EU) 2021/2115, a toho, že výdaje mají odpovídající vykazovaný výstup a že byly uskutečněny v souladu s příslušnými správními systémy.

Výdaje uvedené v účetní závěrce byly použity k zamýšlenému účelu, jak je vymezeno v nařízení (EU) 2021/2116.

Dále potvrzuji, že byla přijata účinná a přiměřená opatření proti podvodům podle článku 59 nařízení (EU) 2021/2116, která zohledňují zjištěná rizika.

S ohledem na toto potvrzení však existují následující výhrady:

Závěrem potvrzuji, že si nejsem vědom(a) žádné neuvedené záležitosti, která by mohla poškodit finanční zájmy Unie.

Podpis

PŘÍLOHA VIII

INFORMACE PRO ÚČELY TRANSPARENTNOSTI PODLE ČLÁNKU 58

| Název příjemce/právnická osoba/sdružení | Příjmení příjemce | Pokud patří do skupiny, název mateřského subjektu a identifikační číslo pro účely DPH nebo daňové identifikační číslo | Obec | Kód opatření/typ intervence/odvětví podle přílohy IX | Specifický cíl (1) | Datum zahájení (2) | Datum ukončení (3) | Částka podle operací v rámci EZZF | Celková částka z EZZF pro tohoto příjemce | Částka podle operací v rámci EZFRV | Celková částka z EZFRV pro tohoto příjemce | Částka podle operace v rámci spolufinancování | Celková částka spolufinancovaná pro tohoto příjemce | Celkem EZFRV a spolufinancované částky | Celková částka EU a částka spolufinancovaná pro tohoto příjemce |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | 50 | | 70 | | 40 | 110 | 160 |
| | | | | Kód A | | | | 20 | | | | | | | |
| | | | | Kód B | | | | | | 40 | | 25 | | | |
| | | | | Kód C | | | | 30 | | | | | | | |
| | | | | Kód D | | | | | | 30 | | 15 | | | |

Název příjemce/právnická osoba/sdružení

Příjmení příjemce

Pokud patří do skupiny, název mateřského subjektu a identifikační číslo pro účely DPH nebo daňové identifikační číslo

Obec

Kód opatření/typ intervence/odvětví podle přílohy IX

Specifický cíl (1)

Datum zahájení (2)

Datum ukončení (3)

Částka podle operací v rámci EZZF

Celková částka z EZZF pro tohoto příjemce

Částka podle operací v rámci EZFRV

Celková částka z EZFRV pro tohoto příjemce

Částka podle operace v rámci spolufinancování

Celková částka spolufinancovaná pro tohoto příjemce

Celkem EZFRV a spolufinancované částky

Celková částka EU a částka spolufinancovaná pro tohoto příjemce

50

70

40

110

160

Kód A

20

Kód B

40

25

Kód C

30

Kód D

30

15

PŘÍLOHA IX

OPATŘENÍ/TYP INTERVENCE/ODVĚTVÍ PODLE ČLÁNKU 58
   (4)

| Kód opatření/typu intervence/odvětví | Název opatření/typu intervence/odvětví | Účel opatření/typu intervence/odvětví |
| --- | --- | --- |
| | Operace ve formě typů intervencí pro přímé platby podle článku 16 nařízení (EU) 2021/2115 | |
| | 1. | Podpora příjmů oddělená od produkce |

Kód opatření/typu intervence/odvětví

Název opatření/typu intervence/odvětví

Účel opatření/typu intervence/odvětví

Operace ve formě typů intervencí pro přímé platby podle článku 16 nařízení (EU) 2021/2115

1.

I.1

Základní podpora příjmu pro udržitelnost

Základní podpora příjmu je platba na plochu oddělená od produkce. Cílem je podporovat příjmy a odolnost životaschopných zemědělských podniků v celé Unii za účelem posílení bezpečnosti potravin.

I.2

Doplňková redistributivní podpora příjmu pro udržitelnost

Doplňková redistributivní podpora příjmu pro udržitelnost je platba na plochu oddělená od produkce. Cílem je zlepšit rozdělování přímých plateb přerozdělováním podpory z větších na menší či střední zemědělské podniky.

I.3

Doplňková podpora příjmu pro mladé zemědělce

Doplňková podpora příjmu pro mladé zemědělce je platba oddělená od produkce, která poskytuje zvýšenou podporu příjmu mladým zemědělcům při zahajování činnosti. Cílem je modernizovat odvětví zemědělství přilákáním mladých lidí a zlepšením rozvoje jejich podnikání.

I.4

Režimy pro klima a životní prostředí

Ekorežimy jsou platbami oddělenými od produkce. Cílem je zaměřit podporu příjmu na zemědělské postupy podporující životní prostředí, klima a dobré životní podmínky zvířat.

I.5

Platby pro drobné zemědělce (článek 28)

Platby pro drobné zemědělce jsou odděleny od produkce a nahrazují všechny ostatní přímé platby pro dotčené příjemce. Účelem plateb pro drobné zemědělce je podpořit vyváženější rozdělení podpory a snížit administrativní zátěž jak pro příjemce malých částek, tak pro řídicí orgány.

| 2. | Přímé platby vázané na produkci |
| --- | --- |

2.

I.6

Podpora příjmu vázaná na produkci

Podpora příjmu vázaná na produkci zahrnuje platby na hektar nebo hlavu spojené s určitou produkcí. Cílem je zlepšit konkurenceschopnost, udržitelnost a/nebo kvalitu určitých odvětví a produktů, které jsou zvláště důležité ze sociálních, ekonomických nebo ekologických důvodů a narážejí na určité obtíže.

I.7

Zvláštní podpora pro bavlnu

Zvláštní podpora pro bavlnu je platba vázaná na produkci poskytována na hektar způsobilé plochy oseté bavlnou. Jedná se o povinný režim pro členské státy producentů bavlny na podporu produkce bavlny v regionech, která je v nich důležitá pro zemědělské hospodářství.

Opatření stanovená v příloze I nařízení (EU) č. 1307/2013

II.1

Režim základní platby (hlava III kapitola 1 oddíly 1, 2, 3 a 5)

Režim základní platby je platba na plochu oddělená od produkce. Funguje na základě platebních nároků přiznaných zemědělcům. Cílem je podpořit příjmy zemědělců, které se v průměru pohybují výrazně pod průměrem příjmů zbytku hospodářství.

II.2

Režim jednotné platby na plochu (článek 36)

Režim jednotné platby na plochu je platba na plochu oddělená od produkce, vyplácená za způsobilé hektary, které zemědělec ohlásil. Cílem je podpořit příjmy zemědělců, které se v průměru pohybují výrazně pod průměrem příjmů zbytku hospodářství.

II.3

Redistributivní platba (hlava III kapitola 2)

Redistributivní platba je platba na plochu oddělená od produkce. Jejím cílem je podpora menších zemědělských podniků, kterým poskytuje dodatečnou podporu na první hektary ohlášené v rámci režimu základní platby.

II.4

Platba na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí (hlava III, kapitola 3)

Ekologizace je platba na plochu oddělená od produkce vyplácená na hektar. Cílem je dodržovat tři zemědělské postupy prospěšné pro klima a životního prostředí: diverzifikace plodin, zachovávání trvalých travních porostů a vyhrazení plochy využívané v ekologickém zájmu v rámci zemědělských ploch.

II.5

Platba na oblasti s přírodními omezeními (hlava III kapitola 4)

Platba na oblasti s přírodními omezeními je platba na plochu oddělená od produkce, která je poskytována navíc k základní platbě zemědělcům. Cílem je podpora zemědělců, kteří se nacházejí v oblastech s přírodními omezeními.

II.6

Platba pro mladé zemědělce (hlava III kapitola 5)

Platba pro mladé zemědělce je platba oddělená od produkce, která poskytuje zvýšenou podporu příjmu mladým zemědělcům při zahajování nové činnosti. Cílem je podporovat vytváření a rozvoj nových hospodářských činností v odvětví zemědělství, které jsou nezbytné pro konkurenceschopnost odvětví zemědělství v Unii.

II.7

Dobrovolná podpora vázaná na produkci (hlava IV kapitola 1)

Dobrovolná podpora vázaná na produkci zahrnuje platby na hektar nebo hlavu spojené s určitou produkcí. Cílem je zlepšit konkurenceschopnost a udržitelnost odvětví, která jsou zvláště důležitá z ekonomických, sociálních nebo ekologických důvodů a narážejí na určité obtíže.

II.8

Zvláštní podpora pro bavlnu (hlava IV kapitola 2)

Zvláštní podpora pro bavlnu je platba vázaná na produkci poskytována na hektar způsobilé plochy oseté bavlnou. Jedná se o povinný režim pro členské státy vyrábějící bavlnu na podporu produkce bavlny v regionech, která je v nich důležitá pro zemědělské hospodářství.

II.9

Režim pro malé zemědělce (hlava V)

Režim pro malé zemědělce je oddělen od produkce a nahrazuje všechny ostatní přímé platby pro dotčené příjemce. Cílem je podpořit vyváženější rozdělení podpory a snížit administrativní zátěž jak pro příjemce malých částek, tak pro řídicí orgány.

II.10

Opatření stanovená v příloze I nařízení Rady (ES) č. 73/2009
   (5)

Cílem těchto přímých plateb je oddělit podporu od pěstování plodin a chovu hospodářských zvířat, aby se zintenzivnila podpora příjmů zemědělců.

Operace ve formě odvětvových intervencí podle článku 42 nařízení (EU) 2021/2115

III.1

V odvětví ovoce a zeleniny (články 49 až 53)

Cílem je podpořit koncentraci nabídky, konkurenceschopnost a udržitelnost odvětví ovoce a zeleniny. Toho je dosaženo prostřednictvím organizací producentů nebo sdružení organizací producentů uznaných podle nařízení (EU) č. 1308/2013 a provozování operačních programů v souladu s nařízením (EU) 2021/2115. Příjemci jsou organizace producentů a sdružení organizací producentů. Programy trvají tři až sedm let a jsou řízeny na základě rozpočtového roku. Členské státy musí schválit každý jednotlivý program.

III.2

V odvětví včelařských produktů (články 54, 55 a 56)

Cílem je podpora včelařů, kvality a trhu s včelařskými produkty.

III.3

V odvětví vína (články 57 až 60)

Cílem je podpořit konkurenceschopnost a udržitelnost odvětví vína. Programy jsou řízeny členskými státy na vnitrostátní úrovni v rámci jejích strategického plánu a jsou řízeny na základě rozpočtového roku. Příjemci jsou pěstitelé vinné révy i výrobci vína a obchodníci s vínem nebo jejich sdružení/organizace. Operace, které mají být schváleny členskými státy, mohou být roční nebo víceleté.

III.4

V odvětví chmele (články 61 a 62)

Cílem je podpořit koncentraci nabídky, konkurenceschopnost a udržitelnost odvětví chmele prostřednictvím organizací producentů nebo sdružení organizací producentů uznaných podle nařízení (EU) č. 1308/2013 a provozování operačních programů v souladu s nařízením (EU) 2021/2115. Příjemci jsou organizace producentů nebo sdružení organizací producentů. Programy trvají tři až sedm let a jsou řízeny na základě rozpočtového roku. Členské státy musí schválit každý jednotlivý program.

III.5

V odvětví olivového oleje a stolních oliv (články 63, 64 a 65)

Cílem je podpořit koncentraci nabídky, konkurenceschopnost a udržitelnost odvětví olivového oleje a stolních oliv prostřednictvím organizací producentů nebo sdružení organizací producentů uznaných podle nařízení (EU) č. 1308/2013 a provozování operačních programů v souladu s nařízením (EU) 2021/2115. Příjemci jsou organizace producentů nebo sdružení organizací producentů. Programy trvají tři až sedm let a jsou řízeny na základě rozpočtového roku. Členské státy musí schválit každý jednotlivý program.

III.6

V jiných odvětvích uvedených v čl. 1 odst. 2 písm. a) až h), k), m), o) až t) a w) nařízení (EU) č. 1308/2013 a odvětvích zahrnující produkty uvedené v příloze XIII nařízení (EU) 2021/2115 (články 66, 67 a 68).

Cílem je podpořit koncentraci nabídky, konkurenceschopnost a udržitelnost souvisejících odvětví prostřednictvím organizací producentů, sdružení organizací producentů uznaných podle nařízení (EU) č. 1308/2013, jakož i skupin producentů dočasně schválených členskými státy a provozování operačních programů v souladu s nařízením (EU) 2021/2115. Příjemci jsou organizace producentů, sdružení organizací producentů nebo skupiny producentů. Programy trvají tři až sedm let a jsou řízeny na základě rozpočtového roku. Členské státy musí schválit každý jednotlivý program.

Opatření stanovená v nařízení (EU) č. 1308/2013.

IV.1

Veřejná intervence (kapitola 1 oddíl 2)

Když tržní ceny určitých zemědělských produktů klesnou pod předem stanovenou úroveň, mohou veřejné orgány členských států zasáhnout za účelem stabilizace trhu prostřednictvím nákupu přebytkového zboží, které může být poté uskladněno, dokud se tržní ceny nezvýší. Musí být zveřejněny subjekty, které mají z podpory prospěch, tj. subjekty, od nichž byl produkt nakoupen.

IV.2

Podpora soukromého skladování (kapitola I oddíl 3)

Cílem této poskytované podpory je dočasná podpora výrobců některých produktů s ohledem na náklady soukromého skladování.

IV.3

Projekty EU pro školy, „Ovoce do škol“ a „Mléko do škol“ (kapitola II oddíl 1)

Cílem poskytované podpory je podpořit distribuci zemědělských produktů dětem v mateřských, základních a středních školách s cílem zvýšit jejich konzumaci ovoce a zeleniny a mléka a zlepšit jejich stravovací návyky.

IV.4

Výjimečná opatření (kapitola I oddíly 1, 2 a 3)

Cílem výjimečných opatření poskytnutých podle čl. 219 odst. 1, čl. 220 odst. 1 a čl. 221 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 je podpora zemědělských trhů v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) 2021/2116.

IV.5

Podpora v odvětví ovoce a zeleniny (kapitola II oddíl 3)

Pěstitelé jsou podporováni, aby se stali členy organizací producentů (OP). Tito pěstitelé získávají podporu za provádění operačních programů na základě vnitrostátní strategie. Cílem této poskytované podpory je také zmírnění kolísání příjmů z důvodu krize. Podpora se nabízí pro opatření pro předcházení krizím a jejich řešení v rámci operačních programů, tj.: stahování produktů z trhu, zelená sklizeň a nesklízení, nástroje pro propagaci a komunikaci, odborná příprava, pojištění sklizně, pomoc při zajištění bankovních úvěrů a pokrytí administrativních nákladů při zřizování vzájemných fondů (stabilizační fondy, které vlastní zemědělec).

IV.6

Podpora v odvětví vína (kapitola II oddíl 4)

Cílem těchto poskytovaných různých podpor je zajištění rovnováhy na trhu a zvýšení konkurenceschopnosti vína Unie: podpora pro propagaci vína na trzích třetích zemí a informací o odpovědné konzumaci vína a systému Evropské unie pro chráněná označení původu (CHOP) a chráněná zeměpisná označení (CHZO); spolufinancování nákladů na restrukturalizaci a přeměnu vinic, na investice do vinařství a do marketingového zázemí, jakož i nákladů v oblasti inovací; podpora pro zelenou sklizeň, vzájemné fondy a destilaci vedlejších.

IV.7

Podpora v odvětví olivového oleje a stolních oliv (kapitola II oddíl 2)

Podpora poskytovaná na tříleté pracovní programy vypracované organizacemi producentů, sdruženími organizací producentů nebo mezioborovými organizacemi v jedné nebo více z těchto oblastí: sledování a řízení trhu v odvětví olivového oleje a stolních oliv; zmírnění dopadu pěstování oliv na životní prostředí; zvýšení konkurenceschopnosti pěstování oliv prostřednictvím modernizace; zkvalitnění produkce olivového oleje a stolních oliv; systém vysledovatelnosti, certifikace a ochrany jakosti olivového oleje a stolních oliv; šíření informací o opatřeních vykonávaných organizacemi producentů, sdruženími organizací producentů nebo mezioborovými organizacemi s cílem zlepšit jakost olivového oleje a stolních oliv.

IV.8

Podpora v odvětví včelařství (kapitola II oddíl 5)

Cílem této poskytované podpory je podpora tohoto odvětví prostřednictvím včelařských programů pro zlepšení produkce včelařských produktů a jejich uvádění na trh.

IV.9

Podpora v odvětví chmele (kapitola II oddíl 6)

Podpora poskytovaná na podporu organizací producentů chmele.

Operace ve formě typů intervencí pro rozvoj venkova podle článku 69 nařízení (EU) 2021/2115

V.1

Závazky v oblasti životního prostředí a klimatu a další závazky hospodaření

Cílem poskytnuté podpory je kompenzovat zemědělcům, vlastníkům lesů a dalším uživatelům půdy dodatečné náklady a ušlé příjmy související s dobrovolnými závazky hospodaření v oblasti životního prostředí, klimatu a dalšími závazky hospodaření, které jdou nad rámec závazných norem a přispívají k dosažení specifických cílů SZP, zejména v oblasti životního prostředí, klimatu a dobrých životních podmínek zvířat.

V.2

Přírodní omezení nebo jiná omezení specifická pro určité oblasti

Cílem poskytnuté podpory je kompenzovat zemědělcům všechny dodatečné náklady a ušlé příjmy nebo jejich část v souvislosti s přírodními omezeními nebo jinými omezeními specifickými pro určité oblasti v dotčené oblasti, například v horské oblasti.

V.3

Znevýhodnění specifická pro určité oblasti vyplývající z určitých závazných požadavků

Cílem poskytnuté podpory je kompenzovat zemědělcům, vlastníkům lesů a dalším uživatelům půdy všechny dodatečné náklady a ušlé příjmy nebo jejich část v souvislosti se znevýhodněními specifickými pro konkrétní oblasti vyplývající z určitých závazných požadavků v dotčené oblasti v důsledku provádění směrnic Natura 2000 (směrnice Rady 92/43/EHS (6) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (7)) nebo v případě zemědělských ploch rámcové směrnice o vodě (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (8)).

V.4

Investice, včetně investic do zavlažování

Cílem poskytnuté podpory je podpořit investice do hmotných nebo nehmotných aktiv, včetně investic do zavlažování, které přispívají k dosažení jednoho nebo více specifických cílů SZP.

V.5

Zahájení činnosti mladých zemědělců, nových zemědělců a začínajících podniků na venkově

Cílem poskytnuté podpory je podpořit zahájení činnosti mladých zemědělců, nových zemědělců a za určitých podmínek začínajících podniků na venkově s cílem přispět k dosažení jednoho nebo více specifických cílů SZP.

V.6

Nástroje řízení rizik

Cílem poskytnuté podpory je podporovat nástroje řízení rizik, které zemědělcům pomáhají s řízením rizik spojených s produkcí a příjmy v rámci jejich zemědělské činnosti, jež jsou mimo jejich kontrolu.

V.7

Spolupráce

Cílem poskytnuté podpory je podpořit spolupráci s cílem přispět k dosažení jednoho nebo více specifických cílů SZP. To zahrnuje podporu spolupráce za účelem:

| a) | přípravy a provádění operací operační skupiny evropského inovačního partnerství v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti; |
| --- | --- |

a)

přípravy a provádění operací operační skupiny evropského inovačního partnerství v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti;

| b) | přípravy a provádění iniciativy LEADER; |
| --- | --- |

b)

přípravy a provádění iniciativy LEADER;

| c) | propagace a podpory režimů jakosti uznaných Unií nebo členskými státy a jejich využívání zemědělci; |
| --- | --- |

c)

propagace a podpory režimů jakosti uznaných Unií nebo členskými státy a jejich využívání zemědělci;

| d) | podpory seskupení producentů, organizací producentů nebo meziodvětvových organizací; |
| --- | --- |

d)

podpory seskupení producentů, organizací producentů nebo meziodvětvových organizací;

| e) | přípravy a provádění strategií inteligentních vesnic; |
| --- | --- |

e)

přípravy a provádění strategií inteligentních vesnic;

| f) | podpory jiných forem spolupráce. |
| --- | --- |

f)

podpory jiných forem spolupráce.

V.8

Výměna znalostí a šíření informací

Cílem poskytnuté podpory je podpořit opatření na výměnu znalostí a informací, které přispívají k dosažení jednoho nebo více specifických cílů SZP, přičemž se specificky zaměří na ochranu přírody, životního prostředí a klimatu, včetně opatření zaměřených na vzdělávání a zvyšování povědomí v oblasti životního prostředí a na rozvoj podniků na venkově a komunit. Tato opatření mohou zahrnovat opatření na prosazování inovací, odborné přípravy a poradenství, jakož i výměnu a šíření znalostí a informací.

Opatření stanovená v hlavě III kapitole I nařízení (EU) č. 1305/2013

VI.1

Předávání znalostí a informační akce (článek 14)

Toto opatření se týká odborného vzdělávání a jiných druhů činností, jako jsou workshopy, odborné vedení, demonstrační činnosti, informační akce, krátkodobé výměny pracovníků zemědělských podniků a lesů a programy návštěv. Jeho cílem je zvýšení lidského potenciálu osob pracujících v zemědělském, potravinářském a lesnickém odvětví, uživatelů půdy a malých a středních podniků (MSP) působících ve venkovských oblastech.

VI.2

Poradenské, řídicí a pomocné služby pro zemědělství (článek 15)

Cílem tohoto opatření je zlepšit udržitelné řízení a hospodářský a environmentální profil zemědělských a lesnických podniků a MSP působících ve venkovských oblastech prostřednictvím poradenských služeb i zřizováním poradenských služeb, řídicích a pomocných služeb pro zemědělství. Podporuje také odbornou přípravu poradců.

VI.3

Režimy jakosti zemědělských produktů a potravin (článek 16)

Cílem tohoto opatření je podporovat všechny nové členy Unie, vnitrostátní a dobrovolné režimy jakosti. Podpora může pokrýt také náklady vyplývající z informačních a propagačních činností pro zlepšení povědomí spotřebitelů o existenci a specifikacích produktů vyrobených v rámci uvedených unijních a vnitrostátních režimů jakosti.

VI.4

Investice do hmotného majetku (článek 17)

Cílem tohoto opatření je zlepšit hospodářský a environmentální profil zemědělských podniků a venkovských podniků, zvýšit účinnost odvětví zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh, zajistit infrastrukturu potřebnou pro rozvoj zemědělství a lesnictví a podpořit nevýnosné investice, jež jsou nezbytné k dosažení cílů v oblasti ochrany životního prostředí.

VI.5

Obnova potenciálu zemědělské produkce poškozeného přírodními katastrofami a zavedení vhodných preventivních opatření (článek 18)

Cílem tohoto opatření je zlepšit hospodářský a environmentální profil zemědělských podniků a venkovských podniků, zvýšit účinnost odvětví zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh, zajistit infrastrukturu potřebnou pro rozvoj zemědělství a lesnictví a podpořit nevýnosné investice, jež jsou nezbytné k dosažení cílů v oblasti ochrany životního prostředí.

VI.6

Rozvoj zemědělských podniků a podnikatelské činnosti (článek 19)

Cílem tohoto opatření je podporovat zakládání a rozvoj nových životaschopných hospodářských činností, jako jsou nové podniky řízené mladými zemědělci, nové podniky ve venkovských oblastech nebo rozvoj malých zemědělských podniků. Podpora je také poskytována novým nebo stávajícím podnikům na investice a rozvoj nezemědělských činností důležitých pro rozvoj a konkurenceschopnost venkovských oblastí, jakož i všem zemědělcům, kteří své zemědělské činnosti diverzifikují. Opatření poskytuje platby zemědělcům způsobilým pro režim pro malé zemědělce, kteří trvale převedou svůj podnik na jiného zemědělce.

VI.7

Základní služby a obnova vesnic ve venkovských oblastech (článek 20)

Cílem tohoto opatření je podporovat intervence podněcující růst a podporující environmentální a sociálně-ekonomickou udržitelnost ve venkovských oblastech, zejména prostřednictvím rozvoje místní infrastruktury (včetně širokopásmového připojení, energie z obnovitelných zdrojů a sociální infrastruktury), místních základních služeb, jakož i prostřednictvím obnovy vesnic a činností zaměřených na obnovu a rozvoj kulturního a přírodního dědictví. Opatření podporuje také přemístění činností a rekonstrukci zařízení s ohledem na zlepšování kvality života nebo zlepšení životního prostředí daného sídla.

VI.8

Investice do rozvoje lesních oblastí a zlepšování životaschopnosti lesů (článek 21, články 22 až 26)

Cílem toho opatření je podpora investic do rozvoje lesů, ochrany lesů a do inovací v lesnictví, lesnických technologií a lesnických produktů za účelem přispění k růstovému potenciálu venkovských oblastí.

VI.9

Zalesňování a zakládání lesů (článek 22)

Cílem tohoto podopatření je poskytovat podporu pro operace zalesnění a zakládání lesů na zemědělské a nezemědělské půdě.

VI.10

Zavádění, regenerace nebo obnova zemědělsko-lesnických systémů (článek 23)

Cílem tohoto podopatření je podporovat zavádění zemědělsko-lesnických systémů a postupů v případech, kdy jsou na stejné správní jednotce pozemku víceleté dřeviny záměrně integrovány s plodinami a/nebo zvířaty.

VI.11

Předcházení poškozování lesů lesními požáry, přírodními katastrofami, katastrofickými událostmi a obnova poškozených lesů (článek 24)

Cílem tohoto podopatření je předcházení poškození a obnova (čištění a opětovné vysazování) lesnického potenciálu po výskytu lesních požárů a jiných přírodních katastrof, včetně napadení škůdci a vypuknutí choroby a hrozeb souvisejících s klimatem.

VI.12

Investice ke zvýšení odolnosti a ekologické hodnoty lesních ekosystémů (článek 25)

Cílem tohoto podopatření je podporovat činnosti, které zvyšují ekologickou hodnotu lesa, zmírňují změny klimatu a usnadňují přizpůsobení se této změně, poskytují ekosystémové služby a zvyšují společenskou hodnotu lesa. Mělo by zajistit zvýšení ekologické hodnoty lesů.

VI.13

Investice do lesnických technologií a zpracování lesnických produktů, jejich mobilizace a uvádění na trh (článek 26)

Cílem tohoto podopatření je poskytování podpory pro investice do mechanizace a/nebo zařízení pro těžbu, řezání, přesun a zpracování dřeva před průmyslovým řezáním dřeva. Hlavním cílem tohoto podopatření je zvýšení ekonomické hodnoty lesů.

VI.14

Zřizování seskupení a organizací producentů (článek 27)

Cílem tohoto opatření je podporovat zřizování seskupení a organizací producentů, zejména v prvních letech, kdy vzniknou dodatečné náklady s cílem společně čelit výzvám trhu a posilovat vyjednávací pozici v souvislosti s produkcí a uváděním na trh, včetně místních trhů.

VI.15

Agroenvironmentálně-klimatické opatření (článek 28)

Cílem tohoto opatření je podporovat uživatele půdy v používání zemědělských postupů, které přispívají k ochraně životního prostředí, krajiny, přírodních zdrojů a zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně. Může se týkat nejen zlepšení zemědělských postupů příznivých pro životní prostředí, ale také zachování stávajících příznivých postupů.

VI.16

Ekologické zemědělství (článek 29)

Cílem tohoto opatření je zaměřit se na podporu přechodu na ekologické zemědělství a/nebo zachování postupů a metod ekologického zemědělství s cílem podpořit zemědělce, aby se do těchto režimů zapojili, a reagovali tak na požadavek společnosti používat zemědělské postupy, které jsou šetrné k životnímu prostředí.

VI.17

Platby v rámci sítě Natura 2000 a podle rámcové směrnice o vodě (článek 30)

Cílem tohoto opatření je poskytovat vyrovnávací podporu příjemcům znevýhodněným kvůli zvláštním požadavkům v dotyčných oblastech, které vyplývají z provádění směrnic 92/43/EHS, 2009/147/ES a 2000/60/ES, ve srovnání se zemědělci a lesníky v ostatních oblastech, kterých se tato znevýhodnění netýkají.

VI.18

Platby na oblasti s přírodními či jinými zvláštními omezeními (článek 31)

Cílem tohoto opatření je poskytovat podporu příjemcům znevýhodněným zvláštními omezeními z důvodu jejich polohy v hornatých oblastech nebo jiných oblastech s významnými přírodními nebo jinými zvláštními omezeními.

VI.19

Dobré životní podmínky zvířat (článek 33)

Cílem tohoto opatření je poskytovat platby zemědělcům, kteří se dobrovolně zavážou provádět postupy jednoho nebo více závazků týkajících se dobrých životních podmínek zvířat.

VI.20

Lesnicko–environmentální a klimatické služby a ochrana lesů (článek 34)

Cílem tohoto opatření je reagovat na potřeby podpory udržitelného obhospodařování a zlepšování lesů a zalesněných ploch, včetně zachování a zlepšování biologické rozmanitosti, vodních a půdních zdrojů a boje proti změně klimatu, a také na potřebu zachování lesních genetických zdrojů, včetně činností, jako je vývoj různých lesních druhů pro přizpůsobení se specifickým místním podmínkám.

VI.21

Spolupráce (článek 35)

Cílem tohoto opatření je podporovat formy spolupráce za účasti nejméně dvou subjektů a jeho cílem je (mimo jiné) vývoj: pilotních projektů; nových produktů, postupů, procesů a technologií v odvětvích zemědělství, potravinářství a lesnictví; služeb cestovního ruchu; krátkých dodavatelských řetězců a místních trhů; společných projektů nebo postupů týkajících se životního prostředí nebo změny klimatu; projektů pro udržitelné zajišťování biomasy; strategií místního rozvoje (mimo iniciativu LEADER); plánů obhospodařování lesů a diverzifikace směřující k činnostem „sociálního zemědělství“.

VI.22

Řízení rizik (článek 36)

Toto opatření představuje nový nástroj pro řízení rizik a přebírá stávající možnosti pro podporu pojištění a vzájemných fondů pomocí vnitrostátních přídělů pro přímé platby členských států, a pomáhá tak zemědělcům, kteří čelí zvyšujícím se hospodářským a environmentálním rizikům. Uvedené opatření také zavádí nástroj ke stabilizaci příjmu pro poskytování kompenzace zemědělcům, kteří se potýkají s výrazným poklesem příjmů.

VI.22a

Výjimečná dočasná podpora pro zemědělce a MSP, kteří jsou obzvláště postiženi krizí COVID-19 (článek 39b)

Cílem tohoto opatření je nabídnout zemědělcům a malým a středním podnikům dočasnou podporu v důsledku krize COVID-19.

VI.22b

Výjimečná dočasná podpora pro zemědělce a malé a střední podniky, kteří jsou obzvláště postiženi invazí Ruska na Ukrajinu (článek 39c)

Cílem tohoto opatření je nabídnout zemědělcům a malým a středním podnikům dočasnou podporu v důsledku krize invaze Ruska na Ukrajinu.

VI.23

Financování doplňkových vnitrostátních přímých plateb v Chorvatsku (článek 40)

Cílem tohoto opatření je nabídnout zemědělcům způsobilým pro doplňkové vnitrostátní přímé platby v Chorvatsku dorovnávací platbu v rámci EZFRV.

VI.24

Podpora pro iniciativu LEADER v oblasti místního rozvoje (komunitně vedený místní rozvoj) (článek 35 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (9))

Cílem tohoto opatření je zachovat iniciativu LEADER jako integrovaný rozvojový nástroj na subregionální („místní“) úrovni, který přímo přispěje k vyváženému územnímu rozvoji venkovských oblastí, což je jeden z celkových cílů politiky rozvoje venkova.

VI.25

Technická pomoc (články 51 až 54)

Cílem tohoto opatření je dát členským státům možnost poskytovat technickou pomoc pro podporu činností, které podporují správní kapacitu spojenou se správou evropských strukturálních a investičních fondů (fondy ESI). Uvedené činnosti se mohou týkat přípravy, řízení, sledování, hodnocení, informování a komunikace, vytváření sítě kontaktů, řešení stížností a kontrol a auditů programů rozvoje venkova.

VII.1

Opatření stanovená v nařízení (EU) č. 228/2013

Opatření POSEI jsou zvláštní zemědělské režimy, jejichž cílem je přihlížet k omezením nejvzdálenějších regionů Unie podle článku 349 Smlouvy. Skládá se ze dvou hlavních prvků: zvláštního režimu zásobování a opatření pro podporu místní produkce. První prvek má za cíl mírnit vícenáklady na zásobování základními produkty vyplývající z odlehlosti těchto regionů (prostřednictvím podpory na produkty pocházející z Unie a osvobozením od dovozního cla na produkty ze třetích zemí) a druhý prvek podporuje rozvoj místního zemědělského odvětví (formou přímých plateb a tržních opatření). Opatření POSEI umožňují také financování rostlinolékařských programů.

VIII.1

Opatření stanovená v nařízení (EU) č. 229/2013

Režim pro menší ostrovy v Egejském moři je podobný opatřením POSEI, ale ve Smlouvě nemá stejný právní základ a funguje v menším rozsahu než POSEI. Zahrnuje zvláštní režim zásobování (avšak omezený na podporu na produkty pocházející z Unie) a opatření na podporu místních zemědělských činností sestávajících z doplňkových plateb určených pro přesně vymezené místní produkty.

IX.1

Informační a propagační opatření stanovená v nařízení (EU) č. 1144/2014

Z rozpočtu Unie mohou být za podmínek stanovených nařízením (EU) č. 1144/2014 zcela nebo zčásti financována informační a propagační opatření, která se týkají zemědělských produktů a některých potravinářských výrobků vyrobených ze zemědělských produktů, uskutečňovaná na vnitřním trhu nebo ve třetích zemích. Tato opatření jsou prováděna formou informačních a propagačních programů.

---

(1)  Specifický cíl operace odpovídá jednomu nebo více cílům stanoveným v příslušných právních předpisech Unie, kterými se daná operace řídí, jak je popsáno v příloze IX. Specifický cíl (specifické cíle) operace podle nařízení (EU) 2021/2115 především odpovídá (odpovídají) specifickým cílům stanoveným v článku 6 uvedeného nařízení a měl (měly) by být v souladu s plánem SZP daného členského státu. Specifický cíl (specifické cíle) operace podle nařízení (EU) č. 1305/2013, nařízení (EU) č. 1307/2013 a nařízení (EU) č. 1308/2013 navíc odpovídá (odpovídají) cílům stanoveným v čl. 110 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013 (další pokyny členské státy získají v technické příručce k rámci monitorování a hodnocení společné zemědělské politiky za období let 2014–2020).

1

(2)  Informace o datu zahájení typů intervencí ve formě přímých plateb, typů intervencí pro rozvoj venkova, intervencí s ohledem na přírodní omezení nebo jiná omezení specifická pro určité oblasti a na znevýhodnění specifická pro konkrétní oblasti vyplývající z určitých závazných požadavků stejně jako opatření podle nařízení (EU) č. 228/2013 a nařízení (EU) č. 229/2013 nejsou relevantní, protože tato opatření a typy intervenčních operací jsou roční.

2

(3)  Informace o datu ukončení typů intervencí ve formě přímých plateb, typů intervencí pro rozvoj venkova, intervence s ohledem na přírodní omezení nebo jiná omezení specifická pro určité oblasti a na znevýhodnění specifická pro konkrétní oblasti vyplývající z určitých závazných požadavků stejně jako opatření podle nařízení (EU) č. 228/2013 a nařízení (EU) č. 229/2013 nejsou relevantní, protože tato opatření a typy intervenčních operací jsou roční.

3

Pokud jde o zveřejnění těchto informací:

| a) | výdaje vzniklé a platby provedené v rámci režimů podpory podle nařízení (EU) č. 1307/2013 v souvislosti s kalendářním rokem 2022 a dříve; |
| --- | --- |

a)

výdaje vzniklé a platby provedené v rámci režimů podpory podle nařízení (EU) č. 1307/2013 v souvislosti s kalendářním rokem 2022 a dříve;

| b) | v případě opatření prováděných podle nařízení (EU) č. 228/2013, (EU) č. 229/2013, (EU) č. 1308/2013 a (EU) č. 1144/2014 do 31. prosince 2022; |
| --- | --- |

b)

v případě opatření prováděných podle nařízení (EU) č. 228/2013, (EU) č. 229/2013, (EU) č. 1308/2013 a (EU) č. 1144/2014 do 31. prosince 2022;

| c) | v případě režimů podpory uvedených v čl. 5 odst. 6 prvním pododstavci písm. c) a čl. 5 odst. 7 nařízení (EU) 2021/2115 ve vztahu k výdajům vzniklým a platbám provedeným v souvislosti s operacemi prováděnými podle nařízení (EU) č. 1308/2013 po 31. prosinci 2022 a do konce těchto režimů podpory a |
| --- | --- |

c)

v případě režimů podpory uvedených v čl. 5 odst. 6 prvním pododstavci písm. c) a čl. 5 odst. 7 nařízení (EU) 2021/2115 ve vztahu k výdajům vzniklým a platbám provedeným v souvislosti s operacemi prováděnými podle nařízení (EU) č. 1308/2013 po 31. prosinci 2022 a do konce těchto režimů podpory a

| d) | platby provedené platební agenturou v rámci provádění programů rozvoje venkova podle nařízení (EU) č. 1305/2013;
  v této tabulce se zveřejní pouze informace stanovené v článku 111 nařízení (EU) č. 1306/2013, ostatní sloupce se ponechají prázdné nebo se označí N/A. |
| --- | --- |

d)

platby provedené platební agenturou v rámci provádění programů rozvoje venkova podle nařízení (EU) č. 1305/2013;

v této tabulce se zveřejní pouze informace stanovené v článku 111 nařízení (EU) č. 1306/2013, ostatní sloupce se ponechají prázdné nebo se označí N/A.

(4)  A další podpůrná opatření, která mají být přijata podle čl. 39 odst. 2 Smlouvy a/nebo nařízení (EU) č. 1308/2013.

4

(5)  Nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a zrušuje nařízení (ES) č. 1782/2003 (Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16).

5

(6)  Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).

6

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7).

7

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

9

---