# Euroopan unionin L 111/2023

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 111 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 66. vuosikerta26. huhtikuu 2023 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 111

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

66. vuosikerta26. huhtikuu 2023

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2023/857, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2023, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, annetun asetuksen (EU) 2018/842 ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta (
  1
  ) | 1 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2023/857, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2023, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, annetun asetuksen (EU) 2018/842 ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta (
  1
  )

1

1

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2023/858, annettu 23 päivänä helmikuuta 2023, ylimääräisten tullien käyttöön ottamisesta tiettyjen Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien tuotteiden tuonnissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/196 muuttamisesta | 15 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/859, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2023, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 muuttamisesta uuselintarvikkeen 2’-fukosyllaktoosi (mikrobiaalinen) eritelmien osalta sen tuotannon sallimiseksi Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdetun kannan avulla (
  1
  ) | 17 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/860, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2023, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/128 muuttamisesta ja oikaisemisesta avoimuuden, johdon vahvistuslausuman, koordinointielimen, todentamisviranomaisen sekä maataloustukirahastoa ja maaseuturahastoa koskevien tiettyjen säännösten osalta | 23 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2023/858, annettu 23 päivänä helmikuuta 2023, ylimääräisten tullien käyttöön ottamisesta tiettyjen Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien tuotteiden tuonnissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/196 muuttamisesta

15

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/859, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2023, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 muuttamisesta uuselintarvikkeen 2’-fukosyllaktoosi (mikrobiaalinen) eritelmien osalta sen tuotannon sallimiseksi Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdetun kannan avulla (
  1
  )

Corynebacterium glutamicum

1

17

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/860, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2023, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/128 muuttamisesta ja oikaisemisesta avoimuuden, johdon vahvistuslausuman, koordinointielimen, todentamisviranomaisen sekä maataloustukirahastoa ja maaseuturahastoa koskevien tiettyjen säännösten osalta

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 26.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 111/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 111/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2023/857,

annettu 19 päivänä huhtikuuta 2023,

sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, annetun asetuksen (EU) 2018/842 ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen, jäljempänä ’ilmastopuitesopimus’, nojalla 12 päivänä joulukuuta 2015 hyväksytty Pariisin sopimus (4), jäljempänä ’Pariisin sopimus’, tuli voimaan 4 päivänä marraskuuta 2016. Pariisin sopimuksen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle 2 celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin ja että jatketaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin. Kyseistä sitoumusta on vahvistettu 13 päivänä marraskuuta 2021 hyväksymällä ilmastopuitesopimuksen nojalla Glasgow’n ilmastosopimus, jossa Pariisin sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva ilmastopuitesopimuksen osapuolten konferenssi toteaa, että ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat huomattavasti pienemmät, jos keskilämpötila nousee 2 celsiusasteen sijasta 1,5 celsiusasteella, ja päättää jatkaa toimia keskilämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen. |
| --- | --- |

(1)

Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen, jäljempänä ’ilmastopuitesopimus’, nojalla 12 päivänä joulukuuta 2015 hyväksytty Pariisin sopimus (4), jäljempänä ’Pariisin sopimus’, tuli voimaan 4 päivänä marraskuuta 2016. Pariisin sopimuksen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle 2 celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin ja että jatketaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin. Kyseistä sitoumusta on vahvistettu 13 päivänä marraskuuta 2021 hyväksymällä ilmastopuitesopimuksen nojalla Glasgow’n ilmastosopimus, jossa Pariisin sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva ilmastopuitesopimuksen osapuolten konferenssi toteaa, että ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat huomattavasti pienemmät, jos keskilämpötila nousee 2 celsiusasteen sijasta 1,5 celsiusasteella, ja päättää jatkaa toimia keskilämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen.

| (2) | Tarve toteuttaa toimia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi on yhä kiireellisempi, kuten hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli (IPCC) totesi 7 päivänä elokuuta 2021 julkaisemassaan raportissa ”Climate Change 2021: The Physical Science Basis”, 28 päivänä helmikuuta 2022 julkaisemassaan raportissa ”Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability” ja 4 päivänä huhtikuuta 2022 julkaisemassaan raportissa ”Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change”. Unionin olisi tämän vuoksi reagoitava tähän kiireelliseen tilanteeseen tehostamalla toimiaan. |
| --- | --- |

(2)

Tarve toteuttaa toimia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi on yhä kiireellisempi, kuten hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli (IPCC) totesi 7 päivänä elokuuta 2021 julkaisemassaan raportissa ”Climate Change 2021: The Physical Science Basis”, 28 päivänä helmikuuta 2022 julkaisemassaan raportissa ”Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability” ja 4 päivänä huhtikuuta 2022 julkaisemassaan raportissa ”Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change”. Unionin olisi tämän vuoksi reagoitava tähän kiireelliseen tilanteeseen tehostamalla toimiaan.

| (3) | Unioni on ottanut käyttöön sääntelykehyksen saavuttaakseen vuodeksi 2030 asetetun kasvihuonekaasupäästöjen vähintään 40 prosentin vähennystavoitteen, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi vuonna 2014 ennen Pariisin sopimuksen voimaantuloa. Kyseiseen sääntelykehykseen kuuluvat muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY (5) kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa, jäljempänä ’EU:n päästökauppajärjestelmä’, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/841 (6), jossa edellytetään, että jäsenvaltiot tasapainottavat maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta, jäljempänä ’LULUCF’, aiheutuvat kasvihuonekaasujen päästöt ja poistumat, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842 (7), jossa vahvistetaan kansalliset tavoitteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä direktiivin 2003/87/EY ja asetuksen (EU) 2018/841 soveltamisalaan kuulumattomilla aloilla. |
| --- | --- |

(3)

Unioni on ottanut käyttöön sääntelykehyksen saavuttaakseen vuodeksi 2030 asetetun kasvihuonekaasupäästöjen vähintään 40 prosentin vähennystavoitteen, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi vuonna 2014 ennen Pariisin sopimuksen voimaantuloa. Kyseiseen sääntelykehykseen kuuluvat muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY (5) kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa, jäljempänä ’EU:n päästökauppajärjestelmä’, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/841 (6), jossa edellytetään, että jäsenvaltiot tasapainottavat maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta, jäljempänä ’LULUCF’, aiheutuvat kasvihuonekaasujen päästöt ja poistumat, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842 (7), jossa vahvistetaan kansalliset tavoitteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä direktiivin 2003/87/EY ja asetuksen (EU) 2018/841 soveltamisalaan kuulumattomilla aloilla.

| (4) | Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 11 päivänä joulukuuta 2019 annettu komission tiedonanto tarjoaa lähtökohdan Euroopan unionin ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiselle viimeistään vuoteen 2050 mennessä sekä tavoitteelle saavuttaa sen jälkeen negatiiviset päästöt Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (8) (eurooppalainen ilmastolaki) 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa esitetään laaja kokoelma toisiaan vahvistavia toimenpiteitä ja aloitteita, joilla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalius unionissa vuoteen 2050 mennessä, sekä uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä EU:sta oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen ja jossa taloudelliseen kasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä. Tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä unionin luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta. Tähän siirtymään yhdistyy sukupuolten tasa-arvoon liittyviä näkökohtia, ja sillä on erityinen vaikutus eräisiin muita heikommassa asemassa oleviin ja haavoittuviin ryhmiin, kuten ikääntyneisiin, vammaisiin henkilöihin ja rodullisten tai etnisten vähemmistöjen edustajiin. Sen vuoksi on varmistettava, että siirtymä on oikeudenmukainen ja osallistava ja ettei ketään jätetä jälkeen. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 11 päivänä joulukuuta 2019 annettu komission tiedonanto tarjoaa lähtökohdan Euroopan unionin ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiselle viimeistään vuoteen 2050 mennessä sekä tavoitteelle saavuttaa sen jälkeen negatiiviset päästöt Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (8) (eurooppalainen ilmastolaki) 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa esitetään laaja kokoelma toisiaan vahvistavia toimenpiteitä ja aloitteita, joilla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalius unionissa vuoteen 2050 mennessä, sekä uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä EU:sta oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen ja jossa taloudelliseen kasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä. Tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä unionin luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta. Tähän siirtymään yhdistyy sukupuolten tasa-arvoon liittyviä näkökohtia, ja sillä on erityinen vaikutus eräisiin muita heikommassa asemassa oleviin ja haavoittuviin ryhmiin, kuten ikääntyneisiin, vammaisiin henkilöihin ja rodullisten tai etnisten vähemmistöjen edustajiin. Sen vuoksi on varmistettava, että siirtymä on oikeudenmukainen ja osallistava ja ettei ketään jätetä jälkeen.

| (5) | Neuvosto antoi 16 päivänä kesäkuuta 2022 suosituksen oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen (9), jossa se korosti tarvetta toteuttaa liitännäistoimenpiteitä ja kiinnittää erityistä huomiota niiden alueiden, teollisuudenalojen, mikroyritysten, pienten ja keskisuurten yritysten, työntekijöiden, kotitalouksien ja kuluttajien tukemiseen, jotka kohtaavat suurimmat haasteet. Kyseisessä suosituksessa kannustetaan jäsenvaltioita harkitsemaan toimenpiteitä, jotka liittyvät työllisyyteen ja työmarkkinasiirtymiin, työpaikkojen luomiseen ja yrittäjyyteen, työterveyteen ja -turvallisuuteen, julkisiin hankintoihin, verotuksen ja sosiaalisen suojelun järjestelmiin, peruspalveluihin ja asumiseen sekä muun muassa sukupuolten tasa-arvon vahvistamisen osalta koulutukseen. |
| --- | --- |

(5)

Neuvosto antoi 16 päivänä kesäkuuta 2022 suosituksen oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen (9), jossa se korosti tarvetta toteuttaa liitännäistoimenpiteitä ja kiinnittää erityistä huomiota niiden alueiden, teollisuudenalojen, mikroyritysten, pienten ja keskisuurten yritysten, työntekijöiden, kotitalouksien ja kuluttajien tukemiseen, jotka kohtaavat suurimmat haasteet. Kyseisessä suosituksessa kannustetaan jäsenvaltioita harkitsemaan toimenpiteitä, jotka liittyvät työllisyyteen ja työmarkkinasiirtymiin, työpaikkojen luomiseen ja yrittäjyyteen, työterveyteen ja -turvallisuuteen, julkisiin hankintoihin, verotuksen ja sosiaalisen suojelun järjestelmiin, peruspalveluihin ja asumiseen sekä muun muassa sukupuolten tasa-arvon vahvistamisen osalta koulutukseen.

| (6) | Hyväksymällä asetuksen (EU) 2021/1119 unioni on kirjannut lainsäädäntöön sitovan tavoitteen koko talouden laajuisen ilmastoneutraaliuden saavuttamisesta vuoteen 2050 mennessä siten, että nettopäästöt vähennetään nollaan kyseiseen ajankohtaan mennessä ja pyritään sen jälkeen saavuttamaan negatiiviset päästöt. Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan myös sitova unionin sisäinen tavoite vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä. Lisäksi siinä vahvistetaan, että nettopoistumien vaikutus vuoteen 2030 ulottuvaan unionin ilmastotavoitteeseen on määrä rajata 225 miljoonaan hiilidioksidiekvivalenttitonniin. |
| --- | --- |

(6)

Hyväksymällä asetuksen (EU) 2021/1119 unioni on kirjannut lainsäädäntöön sitovan tavoitteen koko talouden laajuisen ilmastoneutraaliuden saavuttamisesta vuoteen 2050 mennessä siten, että nettopäästöt vähennetään nollaan kyseiseen ajankohtaan mennessä ja pyritään sen jälkeen saavuttamaan negatiiviset päästöt. Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan myös sitova unionin sisäinen tavoite vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä. Lisäksi siinä vahvistetaan, että nettopoistumien vaikutus vuoteen 2030 ulottuvaan unionin ilmastotavoitteeseen on määrä rajata 225 miljoonaan hiilidioksidiekvivalenttitonniin.

| (7) | Unionin sääntelykehystä vuoden 2030 kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen saavuttamiseksi olisi mukautettava, jotta asetuksessa (EU) 2021/1119 vahvistetut sitoumukset ja Pariisin sopimuksen mukaiset unionin osuudet voitaisiin panna täytäntöön. |
| --- | --- |

(7)

Unionin sääntelykehystä vuoden 2030 kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen saavuttamiseksi olisi mukautettava, jotta asetuksessa (EU) 2021/1119 vahvistetut sitoumukset ja Pariisin sopimuksen mukaiset unionin osuudet voitaisiin panna täytäntöön.

| (8) | Asetuksessa (EU) 2018/842 vahvistetaan jäsenvaltioiden velvoitteet niiden vähimmäisosuuksista kaudelle 2021–2030 siihen, että täytetään unionin nykyinen tavoite vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 30 prosentilla vuoden 2005 tasoihin verrattuna vuonna 2030 kyseisen asetuksen 2 artiklan soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. Siinä vahvistetaan myös säännöt vuotuisten päästökiintiöiden määrittämiseksi ja sen arvioimiseksi, kuinka jäsenvaltiot edistyvät vähimmäisosuuksia koskevien tavoitteidensa saavuttamisessa. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksessa (EU) 2018/842 vahvistetaan jäsenvaltioiden velvoitteet niiden vähimmäisosuuksista kaudelle 2021–2030 siihen, että täytetään unionin nykyinen tavoite vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 30 prosentilla vuoden 2005 tasoihin verrattuna vuonna 2030 kyseisen asetuksen 2 artiklan soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. Siinä vahvistetaan myös säännöt vuotuisten päästökiintiöiden määrittämiseksi ja sen arvioimiseksi, kuinka jäsenvaltiot edistyvät vähimmäisosuuksia koskevien tavoitteidensa saavuttamisessa.

| (9) | Vaikka päästökauppajärjestelmää sovelletaan myös meriliikenteestä sekä rakennuksista, tieliikenteestä ja muilta aloilta peräisin oleviin kasvihuonekaasupäästöihin, asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalan olisi säilyttävä ennallaan. Asetusta (EU) 2018/842 olisi sen vuoksi edelleen sovellettava kotimaan vesiliikenteestä, mutta ei kansainvälisestä vesiliikenteestä, peräisin oleviin kasvihuonekaasupäästöihin. Yhdyskuntajätteen polttamisen sisällyttämisellä direktiivin 2003/87/EY liitteeseen I kyseisen direktiivin 14 ja 15 artiklan soveltamiseksi ei myöskään olisi muutettava asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaa. Asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaan kuuluvat, vaatimustenmukaisuustarkastuksissa huomioon otettavat jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöt määritetään edelleen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (10) mukaisten inventaarion tarkastusten jälkeen. |
| --- | --- |

(9)

Vaikka päästökauppajärjestelmää sovelletaan myös meriliikenteestä sekä rakennuksista, tieliikenteestä ja muilta aloilta peräisin oleviin kasvihuonekaasupäästöihin, asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalan olisi säilyttävä ennallaan. Asetusta (EU) 2018/842 olisi sen vuoksi edelleen sovellettava kotimaan vesiliikenteestä, mutta ei kansainvälisestä vesiliikenteestä, peräisin oleviin kasvihuonekaasupäästöihin. Yhdyskuntajätteen polttamisen sisällyttämisellä direktiivin 2003/87/EY liitteeseen I kyseisen direktiivin 14 ja 15 artiklan soveltamiseksi ei myöskään olisi muutettava asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaa. Asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaan kuuluvat, vaatimustenmukaisuustarkastuksissa huomioon otettavat jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöt määritetään edelleen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (10) mukaisten inventaarion tarkastusten jälkeen.

| (10) | IPCC:n vuonna 2006 antamien kansallisia kasvihuonekaasuinventaarioita koskevien ohjeiden mukaisesti biomassaenergian hiilidioksidipäästöt ilmoitetaan asetuksen (EU) 2018/841 mukaisissa maankäyttöä, maankäytön muutosta ja metsätaloutta koskevissa inventaarioluokissa. Kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kasvihuonekaasupäästöihin sovelletaan nollapäästöluokitusta asetuksen (EU) 2018/842 mukaisessa kasvihuonekaasupäästöjen määrittämisessä. Jotta voidaan ottaa huomioon maankäytön epäsuoran muutoksen vaikutukset ja edistää kyseisten polttoaineiden kestävyyttä, on tärkeää, että kaikki jäsenvaltiot panevat täysimääräisesti täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (11), mukaan lukien sen kestävyyskriteerit ja tällaisten polttoaineiden kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit. |
| --- | --- |

(10)

IPCC:n vuonna 2006 antamien kansallisia kasvihuonekaasuinventaarioita koskevien ohjeiden mukaisesti biomassaenergian hiilidioksidipäästöt ilmoitetaan asetuksen (EU) 2018/841 mukaisissa maankäyttöä, maankäytön muutosta ja metsätaloutta koskevissa inventaarioluokissa. Kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kasvihuonekaasupäästöihin sovelletaan nollapäästöluokitusta asetuksen (EU) 2018/842 mukaisessa kasvihuonekaasupäästöjen määrittämisessä. Jotta voidaan ottaa huomioon maankäytön epäsuoran muutoksen vaikutukset ja edistää kyseisten polttoaineiden kestävyyttä, on tärkeää, että kaikki jäsenvaltiot panevat täysimääräisesti täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (11), mukaan lukien sen kestävyyskriteerit ja tällaisten polttoaineiden kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit.

| (11) | Joillakin aloilla kasvihuonekaasupäästöt ovat joko kasvaneet tai pysyneet vakaina. Komissio totesi 17 päivänä syyskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi”, että vuotta 2030 koskeva tiukennettu kasvihuonekaasupäästöjen kokonaisvähentämistavoite voidaan saavuttaa vain, jos kaikki alat ovat mukana. |
| --- | --- |

(11)

Joillakin aloilla kasvihuonekaasupäästöt ovat joko kasvaneet tai pysyneet vakaina. Komissio totesi 17 päivänä syyskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi”, että vuotta 2030 koskeva tiukennettu kasvihuonekaasupäästöjen kokonaisvähentämistavoite voidaan saavuttaa vain, jos kaikki alat ovat mukana.

| (12) | Eurooppa-neuvosto esitti päätelmissään 11 päivänä joulukuuta 2020, että unioni saavuttaa uuden vuotta 2030 koskevan kasvihuonekaasujen vähentämistavoitteen kollektiivisesti mahdollisimman kustannustehokkaalla tavalla, että kaikki jäsenvaltiot osallistuvat kyseisiin ponnisteluihin ottaen huomioon oikeudenmukaisuus- ja solidaarisuusnäkökohdat ja ketään jättämättä ja että vuotta 2030 koskeva uusi tavoite on saavutettava siten, että turvataan unionin kilpailukyky ja huomioidaan jäsenvaltioiden, mukaan luettuina saarijäsenvaltiot ja saaret, erilaiset lähtökohdat, kansalliset erityisolosuhteet ja kasvihuonekaasujen päästövähennyspotentiaali sekä tähän mennessä toteutetut toimet. |
| --- | --- |

(12)

Eurooppa-neuvosto esitti päätelmissään 11 päivänä joulukuuta 2020, että unioni saavuttaa uuden vuotta 2030 koskevan kasvihuonekaasujen vähentämistavoitteen kollektiivisesti mahdollisimman kustannustehokkaalla tavalla, että kaikki jäsenvaltiot osallistuvat kyseisiin ponnisteluihin ottaen huomioon oikeudenmukaisuus- ja solidaarisuusnäkökohdat ja ketään jättämättä ja että vuotta 2030 koskeva uusi tavoite on saavutettava siten, että turvataan unionin kilpailukyky ja huomioidaan jäsenvaltioiden, mukaan luettuina saarijäsenvaltiot ja saaret, erilaiset lähtökohdat, kansalliset erityisolosuhteet ja kasvihuonekaasujen päästövähennyspotentiaali sekä tähän mennessä toteutetut toimet.

| (13) | Jotta voitaisiin saavuttaa vuodelle 2030 asetettu unionin uusi tavoite vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasoihin verrattuna, asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaan kuuluvien alojen on vähennettävä kasvihuonekaasupäästöjään asteittain, kunnes ne saavuttavat 40 prosentin vähennystason vuoden 2005 tasoihin verrattuna vuonna 2030. Asetuksella (EU) 2018/842 edistetään myös Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista sekä asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisen unionin ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamista viimeistään vuonna 2050, ja tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää kaikkien jäsenvaltioiden toimien lähentämistä ajan mittaan ottaen samalla huomioon kansalliset erityisolosuhteet. |
| --- | --- |

(13)

Jotta voitaisiin saavuttaa vuodelle 2030 asetettu unionin uusi tavoite vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasoihin verrattuna, asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaan kuuluvien alojen on vähennettävä kasvihuonekaasupäästöjään asteittain, kunnes ne saavuttavat 40 prosentin vähennystason vuoden 2005 tasoihin verrattuna vuonna 2030. Asetuksella (EU) 2018/842 edistetään myös Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista sekä asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisen unionin ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamista viimeistään vuonna 2050, ja tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää kaikkien jäsenvaltioiden toimien lähentämistä ajan mittaan ottaen samalla huomioon kansalliset erityisolosuhteet.

| (14) | Asetuksessa (EU) 2018/842 vuodelle 2030 vahvistettua kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitetta on tarkistettava kunkin jäsenvaltion osalta. Menetelmien, joita käytetään tarkistettaessa vuodelle 2030 asetettuja kansallisia kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteita, olisi oltava samat kuin ne, joita käytettiin hyväksyttäessä asetusta (EU) 2018/842; kansalliset osuudet määritettiin silloin ottaen huomioon jäsenvaltioiden erilaiset valmiudet ja kustannustehokkuusmahdollisuudet, jotta varmistettaisiin oikeudenmukainen ja tasapainoinen taakanjako. Kunkin jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoite vuodelle 2030 olisi näin ollen määritettävä suhteessa asianomaisen jäsenvaltion mainitun asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kasvihuonekaasupäästöjen tasoon vuonna 2005, sellaisena kuin taso on uudelleentarkasteltuna mainitun asetuksen 4 artiklan 3 kohdan nojalla, mikä ei kuitenkaan koske sellaisten laitosten todennettuja kasvihuonekaasupäästöjä, jotka olivat toiminnassa vuonna 2005 ja jotka otettiin EU:n päästökauppajärjestelmään vasta vuoden 2005 jälkeen. |
| --- | --- |

(14)

Asetuksessa (EU) 2018/842 vuodelle 2030 vahvistettua kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitetta on tarkistettava kunkin jäsenvaltion osalta. Menetelmien, joita käytetään tarkistettaessa vuodelle 2030 asetettuja kansallisia kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteita, olisi oltava samat kuin ne, joita käytettiin hyväksyttäessä asetusta (EU) 2018/842; kansalliset osuudet määritettiin silloin ottaen huomioon jäsenvaltioiden erilaiset valmiudet ja kustannustehokkuusmahdollisuudet, jotta varmistettaisiin oikeudenmukainen ja tasapainoinen taakanjako. Kunkin jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoite vuodelle 2030 olisi näin ollen määritettävä suhteessa asianomaisen jäsenvaltion mainitun asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kasvihuonekaasupäästöjen tasoon vuonna 2005, sellaisena kuin taso on uudelleentarkasteltuna mainitun asetuksen 4 artiklan 3 kohdan nojalla, mikä ei kuitenkaan koske sellaisten laitosten todennettuja kasvihuonekaasupäästöjä, jotka olivat toiminnassa vuonna 2005 ja jotka otettiin EU:n päästökauppajärjestelmään vasta vuoden 2005 jälkeen.

| (15) | Näin ollen tämän asetuksen voimaantulovuodesta alkaen tarvitaan uudet sitovat, vuotuisina päästökiintiöinä ilmaistut kansalliset rajat. Kyseiset rajat johtavat asteittain kunkin jäsenvaltion vuodelle 2030 asetettuun kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteeseen. Tämän asetuksen voimaantulovuotta edeltäville vuosille vahvistetut, komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2020/2126 (12) esitetyt vuotuiset rajat pysyvät voimassa. |
| --- | --- |

(15)

Näin ollen tämän asetuksen voimaantulovuodesta alkaen tarvitaan uudet sitovat, vuotuisina päästökiintiöinä ilmaistut kansalliset rajat. Kyseiset rajat johtavat asteittain kunkin jäsenvaltion vuodelle 2030 asetettuun kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteeseen. Tämän asetuksen voimaantulovuotta edeltäville vuosille vahvistetut, komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2020/2126 (12) esitetyt vuotuiset rajat pysyvät voimassa.

| (16) | Covid-19-pandemialla ja Venäjän Ukrainaa vastaan käynnistämällä hyökkäyssodalla on vaikutuksensa unionin talouteen ja sen kasvihuonekaasupäästöjen tasoihin laajuudessa, jota ei voida vielä täysin määrittää. Toisaalta unioni on ottanut käyttöön kaikkien aikojen suurimman elvytyspakettinsa ja vauhdittanut siirtymää pois fossiilisista polttoaineista, millä voi niin ikään olla vaikutusta kasvihuonekaasupäästöjen tasoihin. Näiden epävarmuuksien ja muiden kasvihuonekaasupäästöihin vaikuttavien ennakoimattomien tapahtumien vuoksi on aiheellista tarkastella päästötietoja uudelleen vuonna 2025 ja tarvittaessa päivittää vuosien 2026–2030 vuotuiset päästökiintiöt vuonna 2025. Kyseisen päivityksen olisi perustuttava komission suorittamaan kansallisten inventaariotietojen perusteelliseen tarkasteluun, jonka avulla määritetään kunkin jäsenvaltion keskimääräiset kasvihuonekaasupäästöt vuosina 2021, 2022 ja 2023. |
| --- | --- |

(16)

Covid-19-pandemialla ja Venäjän Ukrainaa vastaan käynnistämällä hyökkäyssodalla on vaikutuksensa unionin talouteen ja sen kasvihuonekaasupäästöjen tasoihin laajuudessa, jota ei voida vielä täysin määrittää. Toisaalta unioni on ottanut käyttöön kaikkien aikojen suurimman elvytyspakettinsa ja vauhdittanut siirtymää pois fossiilisista polttoaineista, millä voi niin ikään olla vaikutusta kasvihuonekaasupäästöjen tasoihin. Näiden epävarmuuksien ja muiden kasvihuonekaasupäästöihin vaikuttavien ennakoimattomien tapahtumien vuoksi on aiheellista tarkastella päästötietoja uudelleen vuonna 2025 ja tarvittaessa päivittää vuosien 2026–2030 vuotuiset päästökiintiöt vuonna 2025. Kyseisen päivityksen olisi perustuttava komission suorittamaan kansallisten inventaariotietojen perusteelliseen tarkasteluun, jonka avulla määritetään kunkin jäsenvaltion keskimääräiset kasvihuonekaasupäästöt vuosina 2021, 2022 ja 2023.

| (17) | Asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisesti etusijalle olisi asetettava suorien kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset, joita olisi täydennettävä lisäämällä hiilenpoistumia ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi. Asetuksessa (EU) 2021/1119 todetaan, että hiilinielut sisältävät luonnollisia ja teknologisia ratkaisuja. On tärkeää ottaa käyttöön unionin järjestelmä, jolla sertifioidaan teknisten ratkaisujen avulla syntyneet turvallisesti ja pysyvästi varastoidut hiilenpoistumat ja joka selventää asiaa jäsenvaltioille ja markkinatoimijoille tällaisten hiilenpoistumien tehostamiseksi. Kun tällainen sertifiointijärjestelmä on voimassa, tällaisiin hiilenpoistumiin liittyvää tilinpitoa voidaan analysoida unionin oikeuden mukaisesti. |
| --- | --- |

(17)

Asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisesti etusijalle olisi asetettava suorien kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset, joita olisi täydennettävä lisäämällä hiilenpoistumia ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi. Asetuksessa (EU) 2021/1119 todetaan, että hiilinielut sisältävät luonnollisia ja teknologisia ratkaisuja. On tärkeää ottaa käyttöön unionin järjestelmä, jolla sertifioidaan teknisten ratkaisujen avulla syntyneet turvallisesti ja pysyvästi varastoidut hiilenpoistumat ja joka selventää asiaa jäsenvaltioille ja markkinatoimijoille tällaisten hiilenpoistumien tehostamiseksi. Kun tällainen sertifiointijärjestelmä on voimassa, tällaisiin hiilenpoistumiin liittyvää tilinpitoa voidaan analysoida unionin oikeuden mukaisesti.

| (18) | Aikaisempien toimien kannustamiseksi ja ympäristötavoitteiden tinkimättömyyden varmistamiseksi on tarpeen ja asianmukaista alentaa vuotuisten päästökiintiöiden lainauksen ja talletuksen enimmäismääriä koko kaudeksi 2021–2030. Toisaalta jäsenvaltioiden olisi pystyttävä asteittain vähentämään kasvihuonekaasupäästöjään ja saavuttamaan vuodelle 2030 asetetut tiukennetut kansalliset kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteensa kustannustehokkaalla tavalla. Ottaen huomioon tämän asetuksen edellyttämät uudet ja tiukemmat vuotuiset päästökiintiöt on aiheellista nostaa vuotuisten päästökiintiöiden jäsenvaltioiden välisten siirtojen nykyisiä enimmäismääriä. Vuotuisten päästökiintiöiden siirtomahdollisuus edistää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja antaa niille mahdollisuuden saavuttaa kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteensa kustannustehokkaasti samalla kun huolehditaan ympäristötavoitteiden tinkimättömyydestä. Näiden siirtojen avoimuus olisi varmistettava, jotta ne toteutetaan molemmille sopivalla tavalla, mukaan lukien huutokaupalla, asiamiesperusteisesti toimivia markkinavälittäjiä käyttämällä, kahdenvälisin järjestelyin tai käyttämällä sähköistä rajapintaa aiottuja siirtoja koskevan tietojenvaihdon helpottamiseksi ja transaktiokulujen vähentämiseksi.
  Jäsenvaltiot on jo velvoitettu raportoimaan yhteenvetotiedot tehdyistä siirroista komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1208 (13) mukaisesti. Sen jälkeen kun komissio on koonnut tiedot, yhteenveto toimitetuista tiedoista asetetaan saataville sähköisessä muodossa kolmen kuukauden kuluessa jäsenvaltioiden raporttien vastaanottamisesta, ja yhteenvedossa ilmoitetaan kutakin vuotuista päästökiintiötapahtumaa kohti maksettujen hintojen vaihtelualue. Lisäksi asetuksen (EU) 2018/1999 38 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosäädösten julkaisemisen ja vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenettelyn aloittamisen välisten kahden ajanjakson kuluessa jäsenvaltiot voivat raportoida tehdyistä siirroista komissiolle kunkin kuukauden 15 päivänä. Aiottuja siirtoja koskevan tietojenvaihdon helpottamiseksi jäsenvaltioita pyydetään lisäksi jatkuvasti päivittämään asiaankuuluvia tietoja. Komissio laatii saamistaan tiedoista yhteenvedon, joka asetetaan saataville sähköisessä muodossa kohtuullisessa ajassa. Avoimuuden parantamiseksi jäsenvaltioiden olisi ennen jokaista tosiasiallista siirtoa ilmoitettava asetuksella (EU) 2018/1999 perustetulle ilmastonmuutoskomitealle aikomuksestaan siirtää osa tietyn vuoden vuotuisesta päästökiintiöstään. Sen vuoksi asetus (EU) 2018/1999 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(18)

Aikaisempien toimien kannustamiseksi ja ympäristötavoitteiden tinkimättömyyden varmistamiseksi on tarpeen ja asianmukaista alentaa vuotuisten päästökiintiöiden lainauksen ja talletuksen enimmäismääriä koko kaudeksi 2021–2030. Toisaalta jäsenvaltioiden olisi pystyttävä asteittain vähentämään kasvihuonekaasupäästöjään ja saavuttamaan vuodelle 2030 asetetut tiukennetut kansalliset kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteensa kustannustehokkaalla tavalla. Ottaen huomioon tämän asetuksen edellyttämät uudet ja tiukemmat vuotuiset päästökiintiöt on aiheellista nostaa vuotuisten päästökiintiöiden jäsenvaltioiden välisten siirtojen nykyisiä enimmäismääriä. Vuotuisten päästökiintiöiden siirtomahdollisuus edistää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja antaa niille mahdollisuuden saavuttaa kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteensa kustannustehokkaasti samalla kun huolehditaan ympäristötavoitteiden tinkimättömyydestä. Näiden siirtojen avoimuus olisi varmistettava, jotta ne toteutetaan molemmille sopivalla tavalla, mukaan lukien huutokaupalla, asiamiesperusteisesti toimivia markkinavälittäjiä käyttämällä, kahdenvälisin järjestelyin tai käyttämällä sähköistä rajapintaa aiottuja siirtoja koskevan tietojenvaihdon helpottamiseksi ja transaktiokulujen vähentämiseksi.

Jäsenvaltiot on jo velvoitettu raportoimaan yhteenvetotiedot tehdyistä siirroista komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1208 (13) mukaisesti. Sen jälkeen kun komissio on koonnut tiedot, yhteenveto toimitetuista tiedoista asetetaan saataville sähköisessä muodossa kolmen kuukauden kuluessa jäsenvaltioiden raporttien vastaanottamisesta, ja yhteenvedossa ilmoitetaan kutakin vuotuista päästökiintiötapahtumaa kohti maksettujen hintojen vaihtelualue. Lisäksi asetuksen (EU) 2018/1999 38 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosäädösten julkaisemisen ja vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenettelyn aloittamisen välisten kahden ajanjakson kuluessa jäsenvaltiot voivat raportoida tehdyistä siirroista komissiolle kunkin kuukauden 15 päivänä. Aiottuja siirtoja koskevan tietojenvaihdon helpottamiseksi jäsenvaltioita pyydetään lisäksi jatkuvasti päivittämään asiaankuuluvia tietoja. Komissio laatii saamistaan tiedoista yhteenvedon, joka asetetaan saataville sähköisessä muodossa kohtuullisessa ajassa. Avoimuuden parantamiseksi jäsenvaltioiden olisi ennen jokaista tosiasiallista siirtoa ilmoitettava asetuksella (EU) 2018/1999 perustetulle ilmastonmuutoskomitealle aikomuksestaan siirtää osa tietyn vuoden vuotuisesta päästökiintiöstään. Sen vuoksi asetus (EU) 2018/1999 olisi muutettava.

| (19) | Tiettyjen jäsenvaltioiden osalta on mahdollista ottaa huomioon EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien rajoitettu mitätöintimahdollisuus asetuksen (EU) 2018/842 mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi, jäljempänä ’EU:n päästökauppajärjestelmän joustomahdollisuus’. Kyseisistä jäsenvaltioista kaksi ei ole käyttänyt EU:n päästökauppajärjestelmän joustomahdollisuutta, ja yksi ei ole käyttänyt sitä täysimääräisesti. Kun otetaan huomioon tässä asetuksessa asetettu tiukempi tavoitetaso, kyseisille jäsenvaltioille olisi annettava uusi tilaisuus joustomahdollisuuden käyttämiseen tai sen käytön tehostamiseen. Sen vuoksi on aiheellista asettaa kyseisille jäsenvaltioille uusi määräaika, johon mennessä ne voivat ilmoittaa komissiolle aikomuksestaan käyttää joustomahdollisuutta tai tehostaa sen käyttämistä. Lisäksi Maltan kansallinen, asukaskohtaiseen bruttokansantuotteeseen perustuva kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoite ylittää kyseisen jäsenvaltion talouden erityisen rakenteen vuoksi selvästi maan kustannustehokkaan vähennyspotentiaalin. Sen vuoksi on asianmukaista parantaa Maltan mahdollisuuksia käyttää kyseistä joustomahdollisuutta vaarantamatta vuodelle 2030 asetettua unionin kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitetta. |
| --- | --- |

(19)

Tiettyjen jäsenvaltioiden osalta on mahdollista ottaa huomioon EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien rajoitettu mitätöintimahdollisuus asetuksen (EU) 2018/842 mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi, jäljempänä ’EU:n päästökauppajärjestelmän joustomahdollisuus’. Kyseisistä jäsenvaltioista kaksi ei ole käyttänyt EU:n päästökauppajärjestelmän joustomahdollisuutta, ja yksi ei ole käyttänyt sitä täysimääräisesti. Kun otetaan huomioon tässä asetuksessa asetettu tiukempi tavoitetaso, kyseisille jäsenvaltioille olisi annettava uusi tilaisuus joustomahdollisuuden käyttämiseen tai sen käytön tehostamiseen. Sen vuoksi on aiheellista asettaa kyseisille jäsenvaltioille uusi määräaika, johon mennessä ne voivat ilmoittaa komissiolle aikomuksestaan käyttää joustomahdollisuutta tai tehostaa sen käyttämistä. Lisäksi Maltan kansallinen, asukaskohtaiseen bruttokansantuotteeseen perustuva kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoite ylittää kyseisen jäsenvaltion talouden erityisen rakenteen vuoksi selvästi maan kustannustehokkaan vähennyspotentiaalin. Sen vuoksi on asianmukaista parantaa Maltan mahdollisuuksia käyttää kyseistä joustomahdollisuutta vaarantamatta vuodelle 2030 asetettua unionin kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitetta.

| (20) | EU:n päästökauppajärjestelmän joustomahdollisuuden lisäksi on jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/842 mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi mahdollista ottaa huomioon rajallinen määrä LULUCF:stä peräisin olevia nettopoistumia ja nettopäästöjä, jäljempänä ’LULUCF-joustomahdollisuus’. Jotta varmistetaan riittävien hillintätoimien käyttöönotto vuoteen 2030 saakka, on aiheellista rajoittaa LULUCF-joustomahdollisuuden käyttöä eriyttämällä LULUCF-joustomahdollisuuden käyttö kahdelle ajanjaksolle ja asettamalla kummallekin ajanjaksolle yläraja, joka vastaa puolta asetuksen (EU) 2018/842 liitteessä III esitettyjen kokonaisnettopoistumien enimmäismäärästä. On myös aiheellista saattaa kyseisen liitteen otsikko vastaamaan komission delegoidulla asetuksella (EU) 2021/268 (14) tehtyä asetuksen (EU) 2018/841 muutosta. Tämän seurauksena asetuksessa (EU) 2018/842 ei tarvitse enää siirtää komissiolle valtaa antaa delegoituja säädöksiä asetuksen liitteen III otsikon muuttamiseksi. Asetuksen (EU) 2018/842 7 artiklan 2 kohta olisi sen vuoksi poistettava. |
| --- | --- |

(20)

EU:n päästökauppajärjestelmän joustomahdollisuuden lisäksi on jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/842 mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi mahdollista ottaa huomioon rajallinen määrä LULUCF:stä peräisin olevia nettopoistumia ja nettopäästöjä, jäljempänä ’LULUCF-joustomahdollisuus’. Jotta varmistetaan riittävien hillintätoimien käyttöönotto vuoteen 2030 saakka, on aiheellista rajoittaa LULUCF-joustomahdollisuuden käyttöä eriyttämällä LULUCF-joustomahdollisuuden käyttö kahdelle ajanjaksolle ja asettamalla kummallekin ajanjaksolle yläraja, joka vastaa puolta asetuksen (EU) 2018/842 liitteessä III esitettyjen kokonaisnettopoistumien enimmäismäärästä. On myös aiheellista saattaa kyseisen liitteen otsikko vastaamaan komission delegoidulla asetuksella (EU) 2021/268 (14) tehtyä asetuksen (EU) 2018/841 muutosta. Tämän seurauksena asetuksessa (EU) 2018/842 ei tarvitse enää siirtää komissiolle valtaa antaa delegoituja säädöksiä asetuksen liitteen III otsikon muuttamiseksi. Asetuksen (EU) 2018/842 7 artiklan 2 kohta olisi sen vuoksi poistettava.

| (21) | Jos komissio toteaa, että jäsenvaltion edistyminen asetuksen (EU) 2018/842 mukaisten vuotuisten päästötasojensa noudattamisessa ei ole ollut riittävää, kyseisen asetuksen mukaisia korjaavien toimien mekanismeja olisi vahvistettava, jotta mahdollistetaan nopeat ja tehokkaat toimet. Sen vuoksi on aiheellista tarkistaa vaatimuksia, joita sovelletaan korjaaviin toimintasuunnitelmiin, joita jäsenvaltioiden on määrä toimittaa komissiolle siinä tapauksessa, että edistyminen ei ole ollut riittävää. |
| --- | --- |

(21)

Jos komissio toteaa, että jäsenvaltion edistyminen asetuksen (EU) 2018/842 mukaisten vuotuisten päästötasojensa noudattamisessa ei ole ollut riittävää, kyseisen asetuksen mukaisia korjaavien toimien mekanismeja olisi vahvistettava, jotta mahdollistetaan nopeat ja tehokkaat toimet. Sen vuoksi on aiheellista tarkistaa vaatimuksia, joita sovelletaan korjaaviin toimintasuunnitelmiin, joita jäsenvaltioiden on määrä toimittaa komissiolle siinä tapauksessa, että edistyminen ei ole ollut riittävää.

| (22) | Unioni ja jäsenvaltiot ovat tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission yleissopimuksen (15), jäljempänä ’Århusin yleissopimus’, sopimuspuolia. Julkinen valvonta ja muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus ovat olennainen osa unionin demokraattisia arvoja ja oikeusvaltioperiaatteen turvaamisen välineitä. |
| --- | --- |

(22)

Unioni ja jäsenvaltiot ovat tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission yleissopimuksen (15), jäljempänä ’Århusin yleissopimus’, sopimuspuolia. Julkinen valvonta ja muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus ovat olennainen osa unionin demokraattisia arvoja ja oikeusvaltioperiaatteen turvaamisen välineitä.

| (23) | Unionin ilmastotoimissa olisi hyödynnettävä uusinta tieteellistä tietoa. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 401/2009 (16) 10 a artiklalla perustetun ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan neuvoja olisi sen vuoksi tarkasteltava asetuksen (EU) 2018/842 yhteydessä. |
| --- | --- |

(23)

Unionin ilmastotoimissa olisi hyödynnettävä uusinta tieteellistä tietoa. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 401/2009 (16) 10 a artiklalla perustetun ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan neuvoja olisi sen vuoksi tarkasteltava asetuksen (EU) 2018/842 yhteydessä.

| (24) | Koska asetuksella (EU) 2018/841 otetaan käyttöön tiukennettu vaatimustenmukaisuuden valvontajärjestelmä vuodesta 2026 alkaen, on aiheellista jättää vähentämättä kunkin jäsenvaltion LULUCF-sektorilla kaudella 2026–2030 syntyvät kasvihuonekaasupäästöt, jotka ylittävät kyseisen jäsenvaltion poistumat. Sen vuoksi asetuksen (EU) 2018/842 9 artiklan 2 kohta olisi muutettava. |
| --- | --- |

(24)

Koska asetuksella (EU) 2018/841 otetaan käyttöön tiukennettu vaatimustenmukaisuuden valvontajärjestelmä vuodesta 2026 alkaen, on aiheellista jättää vähentämättä kunkin jäsenvaltion LULUCF-sektorilla kaudella 2026–2030 syntyvät kasvihuonekaasupäästöt, jotka ylittävät kyseisen jäsenvaltion poistumat. Sen vuoksi asetuksen (EU) 2018/842 9 artiklan 2 kohta olisi muutettava.

| (25) | On aiheellista, että asetuksen (EU) 2018/842 uudelleentarkastelussa vuonna 2024 otetaan huomioon asetuksen (EU) 2021/1119 mukaiset unionin kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteet, unionin sitoutuminen Pariisin sopimuksen tavoitteisiin ja ilmastopuitesopimuksen osapuolikonferensseihin perustuvat asiaankuuluvat sitoumukset. Kyseiseen uudelleentarkasteluun olisi lisäksi sisällyttävä kasvihuonekaasupäästöjen vähennyspolku, joka noudattaa asetuksen (EU) 2021/1119 mukaista sitovaa tavoitetta ilmastoneutraaliudesta unionissa vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

(25)

On aiheellista, että asetuksen (EU) 2018/842 uudelleentarkastelussa vuonna 2024 otetaan huomioon asetuksen (EU) 2021/1119 mukaiset unionin kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteet, unionin sitoutuminen Pariisin sopimuksen tavoitteisiin ja ilmastopuitesopimuksen osapuolikonferensseihin perustuvat asiaankuuluvat sitoumukset. Kyseiseen uudelleentarkasteluun olisi lisäksi sisällyttävä kasvihuonekaasupäästöjen vähennyspolku, joka noudattaa asetuksen (EU) 2021/1119 mukaista sitovaa tavoitetta ilmastoneutraaliudesta unionissa vuoteen 2050 mennessä.

| (26) | Muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin, kuten metaanin, dityppioksidin ja fluorattujen kaasujen, päästöjen osuus unionin kasvihuonekaasupäästöistä on yli 20 prosenttia. Muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin päästöt kuuluvat asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaan, minkä vuoksi ne ovat ilman muuta mukana toimenpiteissä, joita jäsenvaltiot ottavat käyttöön saavuttaakseen tämän asetuksen mukaiset vuodelle 2030 asetetut tiukemmat kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteensa. Jäsenvaltioiden on määrä toimittaa komissiolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2023 luonnos yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmiensa päivityksestä. Komissio antaa tältä osin ohjeita, myös kannustaakseen jäsenvaltioita asettamaan tavoitteita ja toimintapolitiikkoja metaanipäästöjen vähentämiseksi. Jäsenvaltioiden on myös määrä arvioida, olisiko niiden yhteisen maatalouspolitiikan mukaisia strategiasuunnitelmia tarkistettava vastaamaan asetuksen (EU) 2018/842 tiukempaa tavoitetasoa, joka on otettu käyttöön kyseiseen asetukseen tällä asetuksella tehdyillä muutoksilla. Komissio sisällyttää asetuksen (EU) 2018/1999 29 artiklan 5 kohdan mukaisiin vuosittaisiin raportteihin tiedot tuloksista, jotka on saatu unionin ja kansallisten toimien yhdistelmällä muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin päästöjen osalta. Komission on myös määrä arvioida yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset, ja se voi antaa suosituksia jäsenvaltioille, jotka eivät edisty riittävästi. Komissio arvioi asetuksen (EU) 2018/841 uudelleentarkastelun yhteydessä maatalouden kasvihuonekaasupäästöjen nykyisiä suuntauksia ja tulevia ennusteita sekä sääntelyvaihtoehtoja sen varmistamiseksi, että ne ovat johdonmukaisia kasvihuonekaasupäästöjen pitkän aikavälin vähennysten saavuttamista kaikilla talouden aloilla koskevan tavoitteen kanssa asetuksessa (EU) 2021/1119 asetettujen unionin ilmastoneutraaliustavoitteen ja ilmastoa koskevien unionin välitavoitteiden mukaisesti. Asetuksen (EU) 2018/842 uudelleentarkastelun yhteydessä komissio arvioi, miten kaikki kyseisen asetuksen soveltamisalaan kuuluvat alat edistävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä, mukaan lukien erityisesti muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin osalta saavutettu vähennys, myös muilla aloilla kuin maataloudessa. |
| --- | --- |

(26)

Muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin, kuten metaanin, dityppioksidin ja fluorattujen kaasujen, päästöjen osuus unionin kasvihuonekaasupäästöistä on yli 20 prosenttia. Muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin päästöt kuuluvat asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaan, minkä vuoksi ne ovat ilman muuta mukana toimenpiteissä, joita jäsenvaltiot ottavat käyttöön saavuttaakseen tämän asetuksen mukaiset vuodelle 2030 asetetut tiukemmat kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteensa. Jäsenvaltioiden on määrä toimittaa komissiolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2023 luonnos yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmiensa päivityksestä. Komissio antaa tältä osin ohjeita, myös kannustaakseen jäsenvaltioita asettamaan tavoitteita ja toimintapolitiikkoja metaanipäästöjen vähentämiseksi. Jäsenvaltioiden on myös määrä arvioida, olisiko niiden yhteisen maatalouspolitiikan mukaisia strategiasuunnitelmia tarkistettava vastaamaan asetuksen (EU) 2018/842 tiukempaa tavoitetasoa, joka on otettu käyttöön kyseiseen asetukseen tällä asetuksella tehdyillä muutoksilla. Komissio sisällyttää asetuksen (EU) 2018/1999 29 artiklan 5 kohdan mukaisiin vuosittaisiin raportteihin tiedot tuloksista, jotka on saatu unionin ja kansallisten toimien yhdistelmällä muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin päästöjen osalta. Komission on myös määrä arvioida yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset, ja se voi antaa suosituksia jäsenvaltioille, jotka eivät edisty riittävästi. Komissio arvioi asetuksen (EU) 2018/841 uudelleentarkastelun yhteydessä maatalouden kasvihuonekaasupäästöjen nykyisiä suuntauksia ja tulevia ennusteita sekä sääntelyvaihtoehtoja sen varmistamiseksi, että ne ovat johdonmukaisia kasvihuonekaasupäästöjen pitkän aikavälin vähennysten saavuttamista kaikilla talouden aloilla koskevan tavoitteen kanssa asetuksessa (EU) 2021/1119 asetettujen unionin ilmastoneutraaliustavoitteen ja ilmastoa koskevien unionin välitavoitteiden mukaisesti. Asetuksen (EU) 2018/842 uudelleentarkastelun yhteydessä komissio arvioi, miten kaikki kyseisen asetuksen soveltamisalaan kuuluvat alat edistävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä, mukaan lukien erityisesti muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin osalta saavutettu vähennys, myös muilla aloilla kuin maataloudessa.

| (27) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, erityisesti tavoitetta mukauttaa, asetus (EU) 2021/1119 huomioon ottaen, jäsenvaltioiden vähimmäisosuuksia koskevia velvoitteita kaudelle 2021–2030 siten, että täytetään unionin tavoite vähentää sen kasvihuonekaasupäästöjä ja edistetään Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista, vaan ne voidaan niiden laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(27)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, erityisesti tavoitetta mukauttaa, asetus (EU) 2021/1119 huomioon ottaen, jäsenvaltioiden vähimmäisosuuksia koskevia velvoitteita kaudelle 2021–2030 siten, että täytetään unionin tavoite vähentää sen kasvihuonekaasupäästöjä ja edistetään Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista, vaan ne voidaan niiden laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (28) | Sen vuoksi asetukset (EU) 2018/842 ja (EU) 2018/1999 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(28)

Sen vuoksi asetukset (EU) 2018/842 ja (EU) 2018/1999 olisi muutettava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) 2018/842 muuttaminen

Muutetaan asetus (EU) 2018/842 seuraavasti:

| 1) | korvataan 1 artikla seuraavasti:

  ”1 artikla
  Kohde
  Tässä asetuksessa vahvistetaan jäsenvaltioiden velvoitteet niiden vähimmäisosuuksista kaudelle 2021–2030 siihen, että täytetään unionin tavoite vähentää sen kasvihuonekaasupäästöjä 40 prosentilla vuoden 2005 tasoihin verrattuna viimeistään vuonna 2030 tämän asetuksen 2 artiklan soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. Sillä edistetään pitkän aikavälin tavoitetta saavuttaa ilmastoneutraalius unionissa viimeistään vuoteen 2050 mennessä niin, että tämän jälkeen voidaan saavuttaa negatiivisia päästöjä koskeva tavoite. Näin se edistää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (*1) (eurooppalainen ilmastolaki) ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista. Tässä asetuksessa vahvistetaan myös säännöt vuotuisten päästökiintiöiden määrittämiseksi ja sen arvioimiseksi, kuinka jäsenvaltiot etenevät vähimmäisosuuksia koskevien tavoitteidensa saavuttamisessa.


  (*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).”;" |
| --- | --- |

1)

korvataan 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan jäsenvaltioiden velvoitteet niiden vähimmäisosuuksista kaudelle 2021–2030 siihen, että täytetään unionin tavoite vähentää sen kasvihuonekaasupäästöjä 40 prosentilla vuoden 2005 tasoihin verrattuna viimeistään vuonna 2030 tämän asetuksen 2 artiklan soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. Sillä edistetään pitkän aikavälin tavoitetta saavuttaa ilmastoneutraalius unionissa viimeistään vuoteen 2050 mennessä niin, että tämän jälkeen voidaan saavuttaa negatiivisia päästöjä koskeva tavoite. Näin se edistää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (*1) (eurooppalainen ilmastolaki) ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista. Tässä asetuksessa vahvistetaan myös säännöt vuotuisten päästökiintiöiden määrittämiseksi ja sen arvioimiseksi, kuinka jäsenvaltiot etenevät vähimmäisosuuksia koskevien tavoitteidensa saavuttamisessa.

(*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).”;"

*1

| 2) | korvataan 2 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Tätä asetusta sovelletaan IPCC:n lähdeluokista energia, teollisuuden prosessit ja tuotteiden käyttö, maatalous ja jätteet peräisin oleviin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (*2) nojalla määriteltyihin kasvihuonekaasupäästöihin, lukuun ottamatta direktiivin 2003/87/EY liitteessä I luetelluista toiminnoista, paitsi toiminnosta ’meriliikenne’ ja pelkästään kyseisen direktiivin 14 ja 15 artiklan soveltamiseksi siinä luetelluista toiminnoista, aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä.


  (*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).”;" |
| --- | --- |

2)

korvataan 2 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Tätä asetusta sovelletaan IPCC:n lähdeluokista energia, teollisuuden prosessit ja tuotteiden käyttö, maatalous ja jätteet peräisin oleviin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (*2) nojalla määriteltyihin kasvihuonekaasupäästöihin, lukuun ottamatta direktiivin 2003/87/EY liitteessä I luetelluista toiminnoista, paitsi toiminnosta ’meriliikenne’ ja pelkästään kyseisen direktiivin 14 ja 15 artiklan soveltamiseksi siinä luetelluista toiminnoista, aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä.

(*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).”;"

*2

| 3) | muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1–4 kohta seuraavasti:

  ”1.   Kunkin jäsenvaltion on viimeistään vuonna 2030 oltava saanut kasvihuonekaasupäästönsä vähennetyksi vähintään kyseiselle jäsenvaltiolle tämän artiklan 3 kohdan nojalla määritetyllä, liitteen I sarakkeessa 2 asetetulla prosenttiosuudella suhteessa sen kasvihuonekaasupäästöihin vuonna 2005.


  2.   Jollei tämän asetuksen 5, 6 ja 7 artiklan joustomahdollisuuksista ja tämän asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista mukautuksista muuta johdu ja ottaen huomioon mahdolliset päätöksen N:o 406/2009/EY 7 artiklan soveltamisen seurauksena saatavat vähennykset, jokaisen jäsenvaltion on varmistettava, että sen vuotuiset kasvihuonekaasupäästöt






  a) | eivät ylitä vuosina 2021 ja 2022 rajaa, joka on määritelty lineaarisen kehityspolun pohjalta alkaen kyseisen jäsenvaltion keskimääräisistä kasvihuonekaasupäästöistä vuosina 2016, 2017 ja 2018 määritettyinä tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti ja päättyen vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle tämän asetuksen liitteen I sarakkeessa 1 määritettyyn rajaan; jäsenvaltion lineaarinen kehityspolku alkaa joko viidestä kahdestoistaosasta etäisyydestä vuodesta 2019 vuoteen 2020 tai vuodesta 2020 sen perusteella, kumpi johtaa pienempään vuotuiseen päästökiintiöön kyseiselle jäsenvaltiolle; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1–4 kohta seuraavasti:

”1.   Kunkin jäsenvaltion on viimeistään vuonna 2030 oltava saanut kasvihuonekaasupäästönsä vähennetyksi vähintään kyseiselle jäsenvaltiolle tämän artiklan 3 kohdan nojalla määritetyllä, liitteen I sarakkeessa 2 asetetulla prosenttiosuudella suhteessa sen kasvihuonekaasupäästöihin vuonna 2005.

2.   Jollei tämän asetuksen 5, 6 ja 7 artiklan joustomahdollisuuksista ja tämän asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista mukautuksista muuta johdu ja ottaen huomioon mahdolliset päätöksen N:o 406/2009/EY 7 artiklan soveltamisen seurauksena saatavat vähennykset, jokaisen jäsenvaltion on varmistettava, että sen vuotuiset kasvihuonekaasupäästöt

a)

eivät ylitä vuosina 2021 ja 2022 rajaa, joka on määritelty lineaarisen kehityspolun pohjalta alkaen kyseisen jäsenvaltion keskimääräisistä kasvihuonekaasupäästöistä vuosina 2016, 2017 ja 2018 määritettyinä tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti ja päättyen vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle tämän asetuksen liitteen I sarakkeessa 1 määritettyyn rajaan; jäsenvaltion lineaarinen kehityspolku alkaa joko viidestä kahdestoistaosasta etäisyydestä vuodesta 2019 vuoteen 2020 tai vuodesta 2020 sen perusteella, kumpi johtaa pienempään vuotuiseen päästökiintiöön kyseiselle jäsenvaltiolle;

| b) | eivät ylitä vuosina 2023, 2024 ja 2025 rajaa, joka on määritelty lineaarisen kehityspolun pohjalta alkaen vuonna 2022 kyseisen jäsenvaltion vuotuisesta päästökiintiöstä määritettynä kyseisen vuoden osalta tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti ja päättyen vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle tämän asetuksen liitteen I sarakkeessa 2 määritettyyn rajaan; |
| --- | --- |

b)

eivät ylitä vuosina 2023, 2024 ja 2025 rajaa, joka on määritelty lineaarisen kehityspolun pohjalta alkaen vuonna 2022 kyseisen jäsenvaltion vuotuisesta päästökiintiöstä määritettynä kyseisen vuoden osalta tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti ja päättyen vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle tämän asetuksen liitteen I sarakkeessa 2 määritettyyn rajaan;

| c) | eivät ylitä vuosina 2026–2030 rajaa, joka on määritelty lineaarisen kehityspolun pohjalta alkaen kyseisen jäsenvaltion asetuksen (EU) 2018/1999 26 artiklan nojalla ja tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoittamista keskimääräisistä kasvihuonekaasupäästöistään vuosina 2021, 2022 ja 2023 ja päättyen vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle tämän asetuksen liitteen I sarakkeessa 2 määritettyyn rajaan; jäsenvaltion lineaarinen kehityspolku alkaa yhdeksästä kahdestoistaosasta etäisyydestä vuodesta 2023 vuoteen 2024. |
| --- | --- |

c)

eivät ylitä vuosina 2026–2030 rajaa, joka on määritelty lineaarisen kehityspolun pohjalta alkaen kyseisen jäsenvaltion asetuksen (EU) 2018/1999 26 artiklan nojalla ja tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoittamista keskimääräisistä kasvihuonekaasupäästöistään vuosina 2021, 2022 ja 2023 ja päättyen vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle tämän asetuksen liitteen I sarakkeessa 2 määritettyyn rajaan; jäsenvaltion lineaarinen kehityspolku alkaa yhdeksästä kahdestoistaosasta etäisyydestä vuodesta 2023 vuoteen 2024.

3.   Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädökset, joissa vahvistetaan kunkin jäsenvaltion vuotuiset päästökiintiöt vuosille 2021–2030 hiilidioksidiekvivalenttitonneina tämän artiklan 2 kohdassa esitettyjen lineaaristen kehityspolkujen mukaisesti.

Vuosien 2021 ja 2022 osalta komissio määrittää vuotuiset päästökiintiöt jäsenvaltioiden asetuksen (EU) N:o 525/2013 7 artiklan mukaisesti toimittamien, vuotta 2005, 2016, 2017 ja 2018 koskevien uusimpien kansallisten inventaariotietojen perusteellisen tarkastelun pohjalta ja ilmoittaa kunkin jäsenvaltion vuoden 2005 kasvihuonekaasupäästöille arvon, jota käytetään määrittämään kyseiset vuotuiset päästökiintiöt.

Vuosien 2023, 2024 ja 2025 osalta komissio määrittää vuotuiset päästökiintiöt kunkin jäsenvaltion tämän kohdan toisen alakohdan mukaisesti ilmoitetun vuoden 2005 kasvihuonekaasupäästöjen arvon sekä kyseisessä toisessa alakohdassa tarkoitettujen vuosia 2016, 2017 ja 2018 koskevien kansallisten inventaariotietojen tarkistettujen arvojen perusteella.

Vuosien 2026–2030 osalta komissio määrittää vuotuiset päästökiintiöt kunkin jäsenvaltion tämän kohdan toisen alakohdan mukaisesti ilmoitetun vuoden 2005 kasvihuonekaasupäästöjen arvon sekä jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/1999 26 artiklan mukaisesti toimittamien, vuosia 2021, 2022 ja 2023 koskevien uusimpien kansallisten inventaariotietojen perusteellisen tarkastelun pohjalta.

4.   Edellä 3 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä ilmoitetaan myös jäsenvaltioiden 6 artiklan 3, 3 a ja 3 b kohdan nojalla ilmoittamien prosenttiosuuksien perusteella kokonaismäärät, jotka voidaan ottaa huomioon jäsenvaltion 9 artiklassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuusvelvoitteen täyttämiseksi vuosina 2021–2030. Jos kaikkien jäsenvaltioiden kokonaismäärät lasketaan yhteen ja summa on suurempi kuin 100 miljoonaa, yksittäisten jäsenvaltioiden kokonaismääriä pienennetään suhteutetusti siten, että kokonaissumma ei ylity.”

| b) | lisätään kohta seuraavasti:

  ”6.   Toteuttaessaan 1 ja 2 kohdan mukaisia toimia kasvihuonekaasupäästöjen rajoittamiseksi jäsenvaltioiden on otettava huomioon tarve varmistaa oikeudenmukainen ja sosiaalisesti tasapuolinen siirtymä kaikille. Komissio voi antaa ohjeita jäsenvaltioiden tukemiseksi tässä asiassa.”
  ; |
| --- | --- |

b)

lisätään kohta seuraavasti:

”6.   Toteuttaessaan 1 ja 2 kohdan mukaisia toimia kasvihuonekaasupäästöjen rajoittamiseksi jäsenvaltioiden on otettava huomioon tarve varmistaa oikeudenmukainen ja sosiaalisesti tasapuolinen siirtymä kaikille. Komissio voi antaa ohjeita jäsenvaltioiden tukemiseksi tässä asiassa.”

| 4) | muutetaan 5 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Vuosina 2021–2025 jäsenvaltio voi ottaa lainaksi määrän, joka on enintään 7,5 prosenttia sen seuraavan vuoden vuotuisesta päästökiintiöstä.”
  ; |
| --- | --- | --- |

4)

muutetaan 5 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Vuosina 2021–2025 jäsenvaltio voi ottaa lainaksi määrän, joka on enintään 7,5 prosenttia sen seuraavan vuoden vuotuisesta päästökiintiöstä.”

| b) | korvataan 3 ja 4 kohta seuraavasti:

  ”3.   Jos jäsenvaltion tietyn vuoden kasvihuonekaasupäästöt ovat sen kyseisen vuoden vuotuista päästökiintiötä pienemmät, se voi tässä artiklassa ja 6 artiklassa tarkoitettujen joustomahdollisuuksien käytön huomioon ottaen:






  a) | vuoden 2021 osalta tallettaa yli jääneen osan vuotuisesta päästökiintiöstään enintään 75 prosenttiin saakka vuoden 2021 vuotuisesta päästökiintiöstään seuraavia vuosia varten, vuoteen 2030 asti; ja |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 3 ja 4 kohta seuraavasti:

”3.   Jos jäsenvaltion tietyn vuoden kasvihuonekaasupäästöt ovat sen kyseisen vuoden vuotuista päästökiintiötä pienemmät, se voi tässä artiklassa ja 6 artiklassa tarkoitettujen joustomahdollisuuksien käytön huomioon ottaen:

a)

vuoden 2021 osalta tallettaa yli jääneen osan vuotuisesta päästökiintiöstään enintään 75 prosenttiin saakka vuoden 2021 vuotuisesta päästökiintiöstään seuraavia vuosia varten, vuoteen 2030 asti; ja

| b) | vuosien 2022–2029 osalta tallettaa yli jääneen osan vuotuisesta päästökiintiöstään enintään 25 prosenttiin saakka kyseiseen vuoteen mennessä kertyneistä vuotuisista päästökiintiöistään seuraavia vuosia varten, vuoteen 2030 asti. |
| --- | --- |

b)

vuosien 2022–2029 osalta tallettaa yli jääneen osan vuotuisesta päästökiintiöstään enintään 25 prosenttiin saakka kyseiseen vuoteen mennessä kertyneistä vuotuisista päästökiintiöistään seuraavia vuosia varten, vuoteen 2030 asti.

4.   Jäsenvaltio voi siirtää tietyn vuoden vuotuisesta päästökiintiöstään toisille jäsenvaltiolle enintään 10 prosenttia vuosien 2021–2025 osalta ja enintään 15 prosenttia vuosien 2026–2030 osalta. Vastaanottava jäsenvaltio voi käyttää tämän määrän 9 artiklassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuusvelvoitteen täyttämiseksi kyseisenä vuonna tai seuraavina vuosina vuoteen 2030 asti.”

| c) | lisätään kohta seuraavasti:

  ”5 a.   Jäsenvaltion on ennen jokaista 4 ja 5 kohdan mukaista vuotuisten päästökiintiöiden siirtoa ilmoitettava sähköisessä muodossa asetuksella (EU) 2018/1999 perustetulle ilmastonmuutoskomitealle aikomuksestaan siirtää osa tietyn vuoden vuotuisesta päästökiintiöstään.”
  ; |
| --- | --- |

c)

lisätään kohta seuraavasti:

”5 a.   Jäsenvaltion on ennen jokaista 4 ja 5 kohdan mukaista vuotuisten päästökiintiöiden siirtoa ilmoitettava sähköisessä muodossa asetuksella (EU) 2018/1999 perustetulle ilmastonmuutoskomitealle aikomuksestaan siirtää osa tietyn vuoden vuotuisesta päästökiintiöstään.”

| d) | korvataan 6 kohta seuraavasti:

  ”6.   Jäsenvaltioiden olisi käytettävä 4 ja 5 kohdan mukaisista vuotuisten päästökiintiöiden siirroista saadut tulot tai niitä vastaava rahallinen arvo ilmastonmuutoksen torjumiseen unionissa tai kolmansissa maissa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tämän kohdan nojalla toteuttamistaan toimista ja julkistettava nämä tiedot helposti saatavilla olevassa muodossa.”
  ; |
| --- | --- |

d)

korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Jäsenvaltioiden olisi käytettävä 4 ja 5 kohdan mukaisista vuotuisten päästökiintiöiden siirroista saadut tulot tai niitä vastaava rahallinen arvo ilmastonmuutoksen torjumiseen unionissa tai kolmansissa maissa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tämän kohdan nojalla toteuttamistaan toimista ja julkistettava nämä tiedot helposti saatavilla olevassa muodossa.”

| 5) | muutetaan 6 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

  ”Liitteessä II luetellut jäsenvaltiot voivat päättää tarkistaa ilmoitettua prosenttiosuutta yhden kerran vuonna 2024 ja yhden kerran vuonna 2027. Tällaisessa tapauksessa kyseisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle tapauksen mukaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 tai viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2027.”; |
| --- | --- | --- |

5)

muutetaan 6 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Liitteessä II luetellut jäsenvaltiot voivat päättää tarkistaa ilmoitettua prosenttiosuutta yhden kerran vuonna 2024 ja yhden kerran vuonna 2027. Tällaisessa tapauksessa kyseisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle tapauksen mukaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 tai viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2027.”;

| b) | lisätään kohdat seuraavasti:

  ”3 a.   Maltan on ilmoitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023, jos se aikoo hyödyntää 9 artiklassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuusvelvoitteen täyttämiseksi tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien rajoitettua mitätöintimahdollisuutta liitteessä II kauden 2025–2030 kullekin vuodelle vahvistettuun prosenttiosuuteen saakka.


  3 b.   Sen estämättä, mitä 3 kohdassa säädetään, liitteessä II lueteltujen jäsenvaltioiden, jotka eivät ole ilmoittaneet komissiolle 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä aikomuksesta hyödyntää tai hyödyntää kokonaan tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien rajoitettua mitätöintimahdollisuutta, on ilmoitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023, jos ne aikovat hyödyntää tai hyödyntää laajemmin 9 artiklassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuusvelvoitteen täyttämiseksi EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien rajoitettua mitätöintimahdollisuutta liitteessä II kullekin kyseiselle jäsenvaltiolle kauden 2025–2030 kullekin vuodelle vahvistettuun prosenttiosuuteen saakka.”
  ; |
| --- | --- |

b)

lisätään kohdat seuraavasti:

”3 a.   Maltan on ilmoitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023, jos se aikoo hyödyntää 9 artiklassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuusvelvoitteen täyttämiseksi tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien rajoitettua mitätöintimahdollisuutta liitteessä II kauden 2025–2030 kullekin vuodelle vahvistettuun prosenttiosuuteen saakka.

3 b.   Sen estämättä, mitä 3 kohdassa säädetään, liitteessä II lueteltujen jäsenvaltioiden, jotka eivät ole ilmoittaneet komissiolle 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä aikomuksesta hyödyntää tai hyödyntää kokonaan tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien rajoitettua mitätöintimahdollisuutta, on ilmoitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023, jos ne aikovat hyödyntää tai hyödyntää laajemmin 9 artiklassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuusvelvoitteen täyttämiseksi EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien rajoitettua mitätöintimahdollisuutta liitteessä II kullekin kyseiselle jäsenvaltiolle kauden 2025–2030 kullekin vuodelle vahvistettuun prosenttiosuuteen saakka.”

| c) | korvataan 4 ja 5 kohta seuraavasti:

  ”4.   Direktiivin 2003/87/EY 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimetyn keskusvalvojan, jäljempänä ’keskusvalvoja’, on jäsenvaltion pyynnöstä otettava huomioon jokin määrä tämän asetuksen 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti määritettyyn kokonaismäärään saakka kyseisen jäsenvaltion tämän asetuksen 9 artiklassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuusvelvoitteen täyttämiseksi. Kymmenesosa tämän asetuksen 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti määritetystä EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien kokonaismäärästä mitätöidään direktiivin 2003/87/EY 12 artiklan 4 kohdan mukaisesti kauden 2021–2030 jokaiselta vuodelta kyseisen jäsenvaltion osalta. Kuudennes tämän asetuksen 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti määritetystä EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien kokonaismäärästä mitätöidään direktiivin 2003/87/EY 12 artiklan 4 kohdan mukaisesti kauden 2025–2030 jokaiselta vuodelta niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka ovat ilmoittaneet asiasta komissiolle tämän artiklan 3 a ja 3 b kohdan mukaisesti.


  5.   Jos jäsenvaltio on 3 kohdan mukaisesti ilmoittanut komissiolle päätöksestään tarkistaa aiemmin ilmoitettua prosenttiosuutta, vastaavasti vähäisempi tai suurempi määrä EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksia mitätöidään kyseisen jäsenvaltion osalta jokaiselta vuodelta kaudella 2026–2030 tai kaudella 2028–2030 kullakin erikseen.”
  ; |
| --- | --- |

c)

korvataan 4 ja 5 kohta seuraavasti:

”4.   Direktiivin 2003/87/EY 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimetyn keskusvalvojan, jäljempänä ’keskusvalvoja’, on jäsenvaltion pyynnöstä otettava huomioon jokin määrä tämän asetuksen 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti määritettyyn kokonaismäärään saakka kyseisen jäsenvaltion tämän asetuksen 9 artiklassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuusvelvoitteen täyttämiseksi. Kymmenesosa tämän asetuksen 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti määritetystä EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien kokonaismäärästä mitätöidään direktiivin 2003/87/EY 12 artiklan 4 kohdan mukaisesti kauden 2021–2030 jokaiselta vuodelta kyseisen jäsenvaltion osalta. Kuudennes tämän asetuksen 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti määritetystä EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien kokonaismäärästä mitätöidään direktiivin 2003/87/EY 12 artiklan 4 kohdan mukaisesti kauden 2025–2030 jokaiselta vuodelta niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka ovat ilmoittaneet asiasta komissiolle tämän artiklan 3 a ja 3 b kohdan mukaisesti.

5.   Jos jäsenvaltio on 3 kohdan mukaisesti ilmoittanut komissiolle päätöksestään tarkistaa aiemmin ilmoitettua prosenttiosuutta, vastaavasti vähäisempi tai suurempi määrä EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksia mitätöidään kyseisen jäsenvaltion osalta jokaiselta vuodelta kaudella 2026–2030 tai kaudella 2028–2030 kullakin erikseen.”

| 6) | muutetaan 7 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan otsikko seuraavasti:

  ”LULUCF:stä peräisin olevien nettopoistumien lisäkäyttö”; |
| --- | --- | --- |

6)

muutetaan 7 artikla seuraavasti:

a)

korvataan otsikko seuraavasti:

”LULUCF:stä peräisin olevien nettopoistumien lisäkäyttö”;

| b) | muutetaan 1 kohta seuraavasti:






  i) | korvataan johdantokappale seuraavasti:

  ”1.   Jos jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöt ylittävät sen tietyn vuoden vuotuiset päästökiintiöt, mukaan lukien mahdolliset tämän asetuksen 5 artiklan 3 kohdan nojalla talletetut vuotuiset päästökiintiöt, asetuksen (EU) 2018/841 soveltamisalaan sisältyvistä yhdistetyistä maankäyttöön liittyvistä tilinpitoluokista peräisin olevien kokonaisnettopoistumien ja kokonaisnettopäästöjen summaa vastaava määrä voidaan ottaa huomioon kyseisen jäsenvaltion tämän asetuksen 9 artiklassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuusvelvoitteen täyttämiseksi kyseisen vuoden osalta edellyttäen, että”
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

muutetaan 1 kohta seuraavasti:

i)

korvataan johdantokappale seuraavasti:

”1.   Jos jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöt ylittävät sen tietyn vuoden vuotuiset päästökiintiöt, mukaan lukien mahdolliset tämän asetuksen 5 artiklan 3 kohdan nojalla talletetut vuotuiset päästökiintiöt, asetuksen (EU) 2018/841 soveltamisalaan sisältyvistä yhdistetyistä maankäyttöön liittyvistä tilinpitoluokista peräisin olevien kokonaisnettopoistumien ja kokonaisnettopäästöjen summaa vastaava määrä voidaan ottaa huomioon kyseisen jäsenvaltion tämän asetuksen 9 artiklassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuusvelvoitteen täyttämiseksi kyseisen vuoden osalta edellyttäen, että”

| ii) | korvataan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | vuosilta 2021–2025 kyseisen jäsenvaltion osalta huomioon otettu kumulatiivinen määrä ei ylitä puolta tämän asetuksen liitteessä III kyseiselle jäsenvaltiolle asetetusta kokonaisnettopoistumien enimmäismäärästä; |
| --- | --- | --- |

ii)

korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

vuosilta 2021–2025 kyseisen jäsenvaltion osalta huomioon otettu kumulatiivinen määrä ei ylitä puolta tämän asetuksen liitteessä III kyseiselle jäsenvaltiolle asetetusta kokonaisnettopoistumien enimmäismäärästä;

| aa) | vuosilta 2026–2030 kyseisen jäsenvaltion osalta huomioon otettu kumulatiivinen määrä ei ylitä puolta tämän asetuksen liitteessä III kyseiselle jäsenvaltiolle asetetusta kokonaisnettopoistumien enimmäismäärästä;” |
| --- | --- |

aa)

vuosilta 2026–2030 kyseisen jäsenvaltion osalta huomioon otettu kumulatiivinen määrä ei ylitä puolta tämän asetuksen liitteessä III kyseiselle jäsenvaltiolle asetetusta kokonaisnettopoistumien enimmäismäärästä;”

| c) | poistetaan 2 kohta; |
| --- | --- |

c)

poistetaan 2 kohta;

| 7) | korvataan 8 artikla seuraavasti:

  ”8 artikla
  Korjaavat toimet

  1.   Jos komissio toteaa asetuksen (EU) 2018/1999 29 artiklan mukaisessa vuotuisessa arvioinnissaan ja ottaen huomioon tämän asetuksen 5, 6 ja 7 artiklassa tarkoitettujen joustomahdollisuuksien aiotun käytön, että jäsenvaltion edistyminen tämän asetuksen 4 artiklan mukaisten velvoitteidensa täyttämisessä ei ole ollut riittävää, kyseisen jäsenvaltion on kolmen kuukauden kuluessa toimitettava komissiolle korjaava toimintasuunnitelma, joka sisältää






  a) | yksityiskohtaisen selvityksen siitä, miksi kyseinen jäsenvaltio ei edisty riittävästi kyseisten velvoitteiden täyttämisessä; |
| --- | --- | --- |

7)

korvataan 8 artikla seuraavasti:

”8 artikla

Korjaavat toimet

1.   Jos komissio toteaa asetuksen (EU) 2018/1999 29 artiklan mukaisessa vuotuisessa arvioinnissaan ja ottaen huomioon tämän asetuksen 5, 6 ja 7 artiklassa tarkoitettujen joustomahdollisuuksien aiotun käytön, että jäsenvaltion edistyminen tämän asetuksen 4 artiklan mukaisten velvoitteidensa täyttämisessä ei ole ollut riittävää, kyseisen jäsenvaltion on kolmen kuukauden kuluessa toimitettava komissiolle korjaava toimintasuunnitelma, joka sisältää

a)

yksityiskohtaisen selvityksen siitä, miksi kyseinen jäsenvaltio ei edisty riittävästi kyseisten velvoitteiden täyttämisessä;

| b) | arvion siitä, miten unionin rahoituksella on tuettu kyseisen jäsenvaltion pyrkimyksiä täyttää nämä velvoitteet ja miten se aikoo käyttää tällaista rahoitusta edistyäkseen velvoitteiden täyttämisessä; |
| --- | --- |

b)

arvion siitä, miten unionin rahoituksella on tuettu kyseisen jäsenvaltion pyrkimyksiä täyttää nämä velvoitteet ja miten se aikoo käyttää tällaista rahoitusta edistyäkseen velvoitteiden täyttämisessä;

| c) | lisätoimet, joilla täydennetään kyseisen jäsenvaltion asetuksen (EU) 2018/1999 mukaista yhdennettyä kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaa tai vahvistetaan sen täytäntöönpanoa ja jotka sen on määrä toteuttaa kyseisten velvoitteiden täyttämiseksi kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden sekä unionin toimien täytäntöönpanon avulla, sekä yksityiskohtaisen arvioinnin, jonka tukena on määrällisiä tietoja, jos sellaisia on saatavilla, kyseisiin toimiin perustuvista suunnitelluista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä; |
| --- | --- |

c)

lisätoimet, joilla täydennetään kyseisen jäsenvaltion asetuksen (EU) 2018/1999 mukaista yhdennettyä kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaa tai vahvistetaan sen täytäntöönpanoa ja jotka sen on määrä toteuttaa kyseisten velvoitteiden täyttämiseksi kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden sekä unionin toimien täytäntöönpanon avulla, sekä yksityiskohtaisen arvioinnin, jonka tukena on määrällisiä tietoja, jos sellaisia on saatavilla, kyseisiin toimiin perustuvista suunnitelluista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä;

| d) | näiden toimien tiukan toteuttamisaikataulun, joka mahdollistaa täytäntöönpanon vuosittaisen edistymisen arvioinnin. |
| --- | --- |

d)

näiden toimien tiukan toteuttamisaikataulun, joka mahdollistaa täytäntöönpanon vuosittaisen edistymisen arvioinnin.

Jos jäsenvaltio on perustanut kansallisen ilmastoalan neuvoa-antavan elimen, se voi pyytää siltä neuvoja ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitettujen tarvittavien toimien määrittämiseksi.

2.   Euroopan ympäristökeskus avustaa komissiota tällaisten korjaavien toimintasuunnitelmien arvioinnissa vuosittaisen työohjelmansa mukaisesti.

3.   Komissio voi antaa lausunnon 1 kohdan mukaisesti toimitettujen korjaavien toimintasuunnitelmien toteutettavuudesta ja tekee tässä tapauksessa niin neljän kuukauden kuluessa kyseisten suunnitelmien vastaanottamisesta. Kyseessä olevan jäsenvaltion on otettava komission lausunto tarkoin huomioon, ja se voi tarkistaa korjaavaa toimintasuunnitelmaansa vastaavasti. Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota huomioon komission lausuntoa tai merkittävää osaa siitä, kyseisen jäsenvaltion on toimitettava perustelut komissiolle.

4.   Kunkin jäsenvaltion on asetettava 1 kohdassa tarkoitettu korjaava toimintasuunnitelmansa ja mahdolliset 3 kohdassa tarkoitetut perustelut julkisesti saataville. Komissio asettaa 3 kohdassa tarkoitetun lausuntonsa julkisesti saataville.”

| 8) | korvataan 9 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Jos asetuksen (EU) 2018/841 4 artiklassa tarkoitetut jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöt ylittävät kaudella 2021–2025 sen poistumat, jotka on määritetty mainitun asetuksen 12 artiklan mukaisesti, keskusvalvoja vähentää kyseisen jäsenvaltion vuotuisista päästökiintiöistä asianomaisten vuosien osalta näitä ylimääräisiä kasvihuonekaasupäästöjä vastaavan määrän hiilidioksidiekvivalenttitonneina.”
  ; |
| --- | --- |

8)

korvataan 9 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jos asetuksen (EU) 2018/841 4 artiklassa tarkoitetut jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöt ylittävät kaudella 2021–2025 sen poistumat, jotka on määritetty mainitun asetuksen 12 artiklan mukaisesti, keskusvalvoja vähentää kyseisen jäsenvaltion vuotuisista päästökiintiöistä asianomaisten vuosien osalta näitä ylimääräisiä kasvihuonekaasupäästöjä vastaavan määrän hiilidioksidiekvivalenttitonneina.”

| 9) | korvataan 15 artikla seuraavasti:

  ”15 artikla
  Uudelleentarkastelu

  1.   Tätä asetusta tarkastellaan uudelleen ottaen huomioon muun muassa muuttuvat kansalliset olosuhteet, tapa, jolla kaikki talouden alat edistävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä, kansainvälinen kehitys ja toteutetut pyrkimykset saavuttaa Pariisin sopimuksen ja asetuksen (EU) 2021/1119 pitkän aikavälin tavoitteet.


  2.   Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kuuden kuukauden kuluessa kustakin Pariisin sopimuksen 14 artiklan nojalla hyväksytystä maailmanlaajuisesta tilannekatsauksesta kertomuksen tämän asetuksen toiminnasta, mukaan lukien vuotuisten päästökiintiöiden tarjonnan ja kysynnän välinen tasapaino, sekä tämän asetuksen liitteeseen I sisältyvien, kasvihuonekaasupäästöjen kansallisten vähennystavoitteiden soveltuvuudesta siltä osin kuin niiden avulla edistetään asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisia unionin ilmastotavoitteita ja Pariisin sopimuksen tavoitteita. Kyseiseen kertomukseen on erityisesti sisällyttävä arvio uusien unionin politiikkojen ja toimenpiteiden tarpeesta pitäen silmällä tarvittavia kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä unionissa ja sen jäsenvaltioissa vuoden 2030 jälkeen. Siihen on myös sisällyttävä arvio tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kasvihuonekaasupäästöjen vähennyspolusta, joka on yhteensopiva ilmastoneutraaliuden saavuttamista viimeistään vuoteen 2050 mennessä koskevan tavoitteen kanssa, ottaen huomioon asetuksen (EU) 2021/1119 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu ennustettu ohjeellinen unionin kasvihuonekaasubudjetti ja se, että on tärkeää edistää sekä oikeudenmukaisuutta että yhteisvastuuta jäsenvaltioiden kesken ja kustannustehokkuutta tämän tavoitteen saavuttamisessa. Kyseiseen kertomukseen voidaan tarvittaessa liittää säädösehdotuksia.
  Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa kertomuksessa on otettava huomioon jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/1999 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti laatimat ja toimittamat pitkän aikavälin strategiat ja komission mainitun asetuksen 15 artiklan 9 kohdan mukaisesti niistä tekemä arviointi.”

  ; |
| --- | --- |

9)

korvataan 15 artikla seuraavasti:

”15 artikla

Uudelleentarkastelu

1.   Tätä asetusta tarkastellaan uudelleen ottaen huomioon muun muassa muuttuvat kansalliset olosuhteet, tapa, jolla kaikki talouden alat edistävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä, kansainvälinen kehitys ja toteutetut pyrkimykset saavuttaa Pariisin sopimuksen ja asetuksen (EU) 2021/1119 pitkän aikavälin tavoitteet.

2.   Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kuuden kuukauden kuluessa kustakin Pariisin sopimuksen 14 artiklan nojalla hyväksytystä maailmanlaajuisesta tilannekatsauksesta kertomuksen tämän asetuksen toiminnasta, mukaan lukien vuotuisten päästökiintiöiden tarjonnan ja kysynnän välinen tasapaino, sekä tämän asetuksen liitteeseen I sisältyvien, kasvihuonekaasupäästöjen kansallisten vähennystavoitteiden soveltuvuudesta siltä osin kuin niiden avulla edistetään asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisia unionin ilmastotavoitteita ja Pariisin sopimuksen tavoitteita. Kyseiseen kertomukseen on erityisesti sisällyttävä arvio uusien unionin politiikkojen ja toimenpiteiden tarpeesta pitäen silmällä tarvittavia kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä unionissa ja sen jäsenvaltioissa vuoden 2030 jälkeen. Siihen on myös sisällyttävä arvio tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kasvihuonekaasupäästöjen vähennyspolusta, joka on yhteensopiva ilmastoneutraaliuden saavuttamista viimeistään vuoteen 2050 mennessä koskevan tavoitteen kanssa, ottaen huomioon asetuksen (EU) 2021/1119 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu ennustettu ohjeellinen unionin kasvihuonekaasubudjetti ja se, että on tärkeää edistää sekä oikeudenmukaisuutta että yhteisvastuuta jäsenvaltioiden kesken ja kustannustehokkuutta tämän tavoitteen saavuttamisessa. Kyseiseen kertomukseen voidaan tarvittaessa liittää säädösehdotuksia.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa kertomuksessa on otettava huomioon jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/1999 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti laatimat ja toimittamat pitkän aikavälin strategiat ja komission mainitun asetuksen 15 artiklan 9 kohdan mukaisesti niistä tekemä arviointi.”

| 10) | lisätään artikla seuraavasti:

  ”15 a artikla
  Tieteellinen neuvonta
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 401/2009 (*3) 10 a artiklalla perustettu ilmastonmuutosta käsittelevä eurooppalainen tieteellinen neuvottelukunta, jäljempänä ’neuvottelukunta’, voi omasta aloitteestaan antaa tieteellistä neuvontaa tai laatia raportteja tämän asetuksen mukaisista unionin toimenpiteistä, ilmastotavoitteista, vuotuisista päästötasoista ja joustomahdollisuuksista. Komissio tarkastelee neuvottelukunnan asiaan kuuluvaa neuvontaa ja raportteja, erityisesti siltä osin kuin ne koskevat tulevia toimenpiteitä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi entisestään tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla.


  (*3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 401/2009, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, Euroopan ympäristökeskuksesta sekä ympäristöä koskevasta Euroopan tieto- ja seurantaverkostosta (EUVL L 126, 21.5.2009, s. 13).”;" |
| --- | --- |

10)

lisätään artikla seuraavasti:

”15 a artikla

Tieteellinen neuvonta

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 401/2009 (*3) 10 a artiklalla perustettu ilmastonmuutosta käsittelevä eurooppalainen tieteellinen neuvottelukunta, jäljempänä ’neuvottelukunta’, voi omasta aloitteestaan antaa tieteellistä neuvontaa tai laatia raportteja tämän asetuksen mukaisista unionin toimenpiteistä, ilmastotavoitteista, vuotuisista päästötasoista ja joustomahdollisuuksista. Komissio tarkastelee neuvottelukunnan asiaan kuuluvaa neuvontaa ja raportteja, erityisesti siltä osin kuin ne koskevat tulevia toimenpiteitä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi entisestään tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla.

(*3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 401/2009, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, Euroopan ympäristökeskuksesta sekä ympäristöä koskevasta Euroopan tieto- ja seurantaverkostosta (EUVL L 126, 21.5.2009, s. 13).”;"

*3

| 11) | muutetaan liitteet I, II ja III tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

11)

muutetaan liitteet I, II ja III tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Asetuksen (EU) 2018/1999 muuttaminen

Muutetaan asetus (EU) 2018/1999 seuraavasti:

| 1) | korvataan 26 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Jäsenvaltioiden on vuodesta 2023 alkaen määriteltävä ja raportoitava komissiolle kasvihuonekaasuinventaariota koskevat lopulliset tiedot viimeistään kunkin vuoden (vuosi X) 15 päivänä maaliskuuta ja alustavat kasvihuonekaasuinventaariota koskevat tiedot viimeistään kunkin vuoden 15 päivänä tammikuuta, mukaan lukien liitteessä V luetellut kasvihuonekaasut ja inventaariotiedot. Kasvihuonekaasuinventaariota koskevia lopullisia tietoja koskevassa raportissa on oltava myös täydellinen ja ajantasainen kansallinen inventaarioraportti. Komissio asettaa liitteessä V olevan 1 osan ensimmäisen alakohdan n alakohdassa tarkoitetut tiedot 44 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun ilmastonmuutoskomitean saataville sähköisessä muodossa kolmen kuukauden kuluessa raporttien vastaanottamisesta.”
  ; |
| --- | --- |

1)

korvataan 26 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jäsenvaltioiden on vuodesta 2023 alkaen määriteltävä ja raportoitava komissiolle kasvihuonekaasuinventaariota koskevat lopulliset tiedot viimeistään kunkin vuoden (vuosi X) 15 päivänä maaliskuuta ja alustavat kasvihuonekaasuinventaariota koskevat tiedot viimeistään kunkin vuoden 15 päivänä tammikuuta, mukaan lukien liitteessä V luetellut kasvihuonekaasut ja inventaariotiedot. Kasvihuonekaasuinventaariota koskevia lopullisia tietoja koskevassa raportissa on oltava myös täydellinen ja ajantasainen kansallinen inventaarioraportti. Komissio asettaa liitteessä V olevan 1 osan ensimmäisen alakohdan n alakohdassa tarkoitetut tiedot 44 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun ilmastonmuutoskomitean saataville sähköisessä muodossa kolmen kuukauden kuluessa raporttien vastaanottamisesta.”

| 2) | korvataan liitteessä V olevan 1 osan ensimmäisen kohdan n alakohta seuraavasti:






  ”n) | tiedot






  i) | jäsenvaltion aikeista käyttää asetuksen (EU) 2018/842 5 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitettuja joustomahdollisuuksia, mukaan lukien mahdollisuuksien mukaan määriä, siirtotyyppiä ja arvioitua hintojen vaihtelua koskevat tiedot; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

korvataan liitteessä V olevan 1 osan ensimmäisen kohdan n alakohta seuraavasti:

”n)

tiedot

i)

jäsenvaltion aikeista käyttää asetuksen (EU) 2018/842 5 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitettuja joustomahdollisuuksia, mukaan lukien mahdollisuuksien mukaan määriä, siirtotyyppiä ja arvioitua hintojen vaihtelua koskevat tiedot;

| ii) | asetuksen (EU) 2018/842 5 artiklan 6 kohdan mukaisesta tulojen käytöstä; |
| --- | --- |

ii)

asetuksen (EU) 2018/842 5 artiklan 6 kohdan mukaisesta tulojen käytöstä;

| iii) | jäsenvaltion aikeista käyttää asetuksen (EU) 2018/842 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja joustomahdollisuuksia.” |
| --- | --- |

iii)

jäsenvaltion aikeista käyttää asetuksen (EU) 2018/842 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja joustomahdollisuuksia.”

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 19 päivänä huhtikuuta 2023.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ROSWALL

---

(1)  
  EUVL C 152, 6.4.2022, s. 189.

1

(2)  
  EUVL C 301, 5.8.2022, s. 221.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 14. maaliskuuta 2023 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja neuvoston päätös, tehty 28. maaliskuuta 2023.

3

(4)  
  EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/841, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien sisällyttämisestä vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 ja päätöksen N:o 529/2013/EU muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasujen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

8

(9)  Neuvoston suositus, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022, oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen (EUVL C 243, 27.6.2022, s. 35).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

11

(12)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/2126, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, jäsenvaltioiden vuotuisten päästökiintiöiden vahvistamisesta kaudelle 2021–2030 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 mukaisesti (EUVL L 426, 17.12.2020, s. 58).

12

(13)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1208, annettu 7 päivänä elokuuta 2020, jäsenvaltioiden Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti raportoimien tietojen rakenteesta, muodosta, toimittamistavasta ja tarkastamisesta sekä komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 749/2014 kumoamisesta (EUVL L 278, 26.8.2020, s. 1).

13

(14)  Komission delegoitu asetus (EU) 2021/268, annettu 28 päivänä lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/841 liitteen IV muuttamisesta niiden metsien vertailutasojen vahvistamiseksi, joita jäsenvaltioiden on sovellettava kaudella 2021–2025 (EUVL L 60, 22.2.2021, s. 21).

14

(15)  
  EUVL L 124, 17.5.2005, s. 4.

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 401/2009, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, Euroopan ympäristökeskuksesta sekä ympäristöä koskevasta Euroopan tieto- ja seurantaverkostosta (EUVL L 126, 21.5.2009, s. 13).

16

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EU) 2018/842 liitteet I, II ja III seuraavasti:

| 1) | korvataan liite I seuraavasti:


  ”LIITE I
  JÄSENVALTIOIDEN KASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖJEN VÄHENNYKSET 4 ARTIKLAN 1 KOHDAN NOJALLA | Jäsenvaltioiden kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset vuonna 2030 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti määritettyyn vuoden 2005 tasoon verrattuna |
| --- | --- | --- |
| | Sarake 1 | Sarake 2 |
| Belgia | –35  % | –47  % |
| Bulgaria | –0  % | –10  % |
| Tšekki | –14  % | –26  % |
| Tanska | –39  % | –50  % |
| Saksa | –38  % | –50  % |
| Viro | –13  % | –24  % |
| Irlanti | –30  % | –42  % |
| Kreikka | –16  % | –22,7  % |
| Espanja | –26  % | –37,7  % |
| Ranska | –37  % | –47,5  % |
| Kroatia | –7  % | –16,7  % |
| Italia | –33  % | –43,7  % |
| Kypros | –24  % | –32  % |
| Latvia | –6  % | –17  % |
| Liettua | –9  % | –21  % |
| Luxemburg | –40  % | –50  % |
| Unkari | –7  % | –18,7  % |
| Malta | –19  % | –19  % |
| Alankomaat | –36  % | –48  % |
| Itävalta | –36  % | –48  % |
| Puola | –7  % | –17,7  % |
| Portugali | –17  % | –28,7  % |
| Romania | –2  % | –12,7  % |
| Slovenia | –15  % | –27  % |
| Slovakia | –12  % | –22,7  % |
| Suomi | –39  % | –50  % |
| Ruotsi | –40  % | –50  % |

1)

korvataan liite I seuraavasti:

”LIITE I

JÄSENVALTIOIDEN KASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖJEN VÄHENNYKSET 4 ARTIKLAN 1 KOHDAN NOJALLA

Jäsenvaltioiden kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset vuonna 2030 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti määritettyyn vuoden 2005 tasoon verrattuna

Sarake 1

Sarake 2

Belgia

–35  %

–47  %

Bulgaria

–0  %

–10  %

Tšekki

–14  %

–26  %

Tanska

–39  %

–50  %

Saksa

–38  %

–50  %

Viro

–13  %

–24  %

Irlanti

–30  %

–42  %

Kreikka

–16  %

–22,7  %

Espanja

–26  %

–37,7  %

Ranska

–37  %

–47,5  %

Kroatia

–7  %

–16,7  %

Italia

–33  %

–43,7  %

Kypros

–24  %

–32  %

Latvia

–6  %

–17  %

Liettua

–9  %

–21  %

Luxemburg

–40  %

–50  %

Unkari

–7  %

–18,7  %

Malta

–19  %

–19  %

Alankomaat

–36  %

–48  %

Itävalta

–36  %

–48  %

Puola

–7  %

–17,7  %

Portugali

–17  %

–28,7  %

Romania

–2  %

–12,7  %

Slovenia

–15  %

–27  %

Slovakia

–12  %

–22,7  %

Suomi

–39  %

–50  %

Ruotsi

–40  %

–50  %

| 2) | korvataan liitteessä II oleva Maltaa koskeva kohta seuraavasti:






  ”Malta | 7 %” |
| --- | --- | --- |

2)

korvataan liitteessä II oleva Maltaa koskeva kohta seuraavasti:

”Malta

7 %”

| 3) | muutetaan liite III seuraavasti:






  a) | korvataan liitteen III otsikko seuraavasti:

  ”ASETUKSEN (EU) 2018/841 SOVELTAMISALAAN KUULUVISTA MAANKÄYTTÖÖN LIITTYVISTÄ LUOKISTA PERÄISIN OLEVAT KOKONAISNETTOPOISTUMAT, JOTKA JÄSENVALTIOT VOIVAT TÄMÄN ASETUKSEN 7 ARTIKLAN 1 KOHDAN a JA a a ALAKOHDAN MUKAISESTI OTTAA HUOMIOON VELVOITTEIDENSA TÄYTTÄMISEKSI KAUDELLA 2021–2030”; |
| --- | --- | --- |

3)

muutetaan liite III seuraavasti:

a)

korvataan liitteen III otsikko seuraavasti:

”ASETUKSEN (EU) 2018/841 SOVELTAMISALAAN KUULUVISTA MAANKÄYTTÖÖN LIITTYVISTÄ LUOKISTA PERÄISIN OLEVAT KOKONAISNETTOPOISTUMAT, JOTKA JÄSENVALTIOT VOIVAT TÄMÄN ASETUKSEN 7 ARTIKLAN 1 KOHDAN a JA a a ALAKOHDAN MUKAISESTI OTTAA HUOMIOON VELVOITTEIDENSA TÄYTTÄMISEKSI KAUDELLA 2021–2030”;

| b) | poistetaan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskeva kohta; |
| --- | --- |

b)

poistetaan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskeva kohta;

| c) | korvataan taulukon viimeisellä rivillä luku ”280” luvulla ”262,2”. |
| --- | --- |

c)

korvataan taulukon viimeisellä rivillä luku ”280” luvulla ”262,2”.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 26.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 111/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 111/15

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2023/858,

annettu 23 päivänä helmikuuta 2023,

ylimääräisten tullien käyttöön ottamisesta tiettyjen Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien tuotteiden tuonnissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/196 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon ylimääräisten tullien käyttöön ottamisesta tiettyjen Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien tuotteiden tuonnissa 7 päivänä helmikuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/196 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Koska Yhdysvallat ei muuttanut polkumyynnin ja tukien vastaista lakia (Continued Dumping and Subsidy Offset Act), jäljempänä ’CDSOA’, Maailman kauppajärjestön, jäljempänä ’WTO’, sopimuksissa sille määrättyjen velvoitteiden mukaiseksi, asetuksen (EU) 2018/196 nojalla otettiin käyttöön 4,3 prosentin suuruinen ylimääräinen arvotulli, joka kannetaan tiettyjen Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien tuotteiden tuonnissa. WTO antoi luvan keskeyttää myönnytysten soveltamisen Yhdysvaltoihin, ja tämän perusteella komissio mukauttaa vuosittain keskeytyksen tason vastaamaan mitätöiviä tai heikentäviä vaikutuksia, joita CDSOA aiheutti Euroopan unionille kyseisenä aikana. Vuonna 2022 keskeytyksen taso mukautettiin 0,001 prosentin suuruiseksi ylimääräiseksi arvotulliksi, ja asetusta (EU) 2018/196 muutettiin vastaavasti (2). |
| --- | --- |

(1)

Koska Yhdysvallat ei muuttanut polkumyynnin ja tukien vastaista lakia (Continued Dumping and Subsidy Offset Act), jäljempänä ’CDSOA’, Maailman kauppajärjestön, jäljempänä ’WTO’, sopimuksissa sille määrättyjen velvoitteiden mukaiseksi, asetuksen (EU) 2018/196 nojalla otettiin käyttöön 4,3 prosentin suuruinen ylimääräinen arvotulli, joka kannetaan tiettyjen Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien tuotteiden tuonnissa. WTO antoi luvan keskeyttää myönnytysten soveltamisen Yhdysvaltoihin, ja tämän perusteella komissio mukauttaa vuosittain keskeytyksen tason vastaamaan mitätöiviä tai heikentäviä vaikutuksia, joita CDSOA aiheutti Euroopan unionille kyseisenä aikana. Vuonna 2022 keskeytyksen taso mukautettiin 0,001 prosentin suuruiseksi ylimääräiseksi arvotulliksi, ja asetusta (EU) 2018/196 muutettiin vastaavasti (2).

| (2) | Viimeisimmät käytettävissä olevat tiedot CDSOA:n nojalla suoritetuista maksuista koskevat varainhoitovuonna 2022 (1 päivän lokakuuta 2021 ja 30 päivän syyskuuta 2022 välisenä aikana) kannettujen polkumyynti- ja tasoitustullien jakamista. Yhdysvaltojen tulli- ja rajavalvontalaitoksen julkaisemien tietojen perusteella unionille aiheutuneiden mitätöivien tai heikentävien vaikutusten laskettiin olevan 317 877,22 Yhdysvaltain dollaria. |
| --- | --- |

(2)

Viimeisimmät käytettävissä olevat tiedot CDSOA:n nojalla suoritetuista maksuista koskevat varainhoitovuonna 2022 (1 päivän lokakuuta 2021 ja 30 päivän syyskuuta 2022 välisenä aikana) kannettujen polkumyynti- ja tasoitustullien jakamista. Yhdysvaltojen tulli- ja rajavalvontalaitoksen julkaisemien tietojen perusteella unionille aiheutuneiden mitätöivien tai heikentävien vaikutusten laskettiin olevan 317 877,22 Yhdysvaltain dollaria.

| (3) | Mitätöivien tai heikentävien vaikutusten taso sekä tämän myötä myös keskeytyksen taso ovat nousseet. Keskeytyksen tasoa ei kuitenkaan voida mukauttaa mitätöiviä tai heikentäviä vaikutuksia vastaavaksi lisäämällä tai poistamalla tuotteita asetuksen (EU) 2018/196 liitteessä I olevasta luettelosta. Komission olisi näin ollen kyseisen asetuksen 3 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti säilytettävä liitteessä I oleva tuotteiden luettelo muuttumattomana ja muutettava ylimääräisen tullin suuruutta keskeytyksen tason mukauttamiseksi mitätöiviä tai heikentäviä vaikutuksia vastaavaksi. Asetuksen (EU) 2018/196 liitteessä I olevassa luettelossa mainitut neljä tuotetta olisi näin ollen säilytettävä luettelossa, ja ylimääräisen tuontitullin suuruutta olisi muutettava siten, että se on 0,164 prosenttia. |
| --- | --- |

(3)

Mitätöivien tai heikentävien vaikutusten taso sekä tämän myötä myös keskeytyksen taso ovat nousseet. Keskeytyksen tasoa ei kuitenkaan voida mukauttaa mitätöiviä tai heikentäviä vaikutuksia vastaavaksi lisäämällä tai poistamalla tuotteita asetuksen (EU) 2018/196 liitteessä I olevasta luettelosta. Komission olisi näin ollen kyseisen asetuksen 3 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti säilytettävä liitteessä I oleva tuotteiden luettelo muuttumattomana ja muutettava ylimääräisen tullin suuruutta keskeytyksen tason mukauttamiseksi mitätöiviä tai heikentäviä vaikutuksia vastaavaksi. Asetuksen (EU) 2018/196 liitteessä I olevassa luettelossa mainitut neljä tuotetta olisi näin ollen säilytettävä luettelossa, ja ylimääräisen tuontitullin suuruutta olisi muutettava siten, että se on 0,164 prosenttia.

| (4) | Arvon perusteella kannettavan 0,164 prosentin suuruisen ylimääräisen tuontitullin vaikutus asetuksen (EU) 2018/196 liitteessä I mainittujen Yhdysvalloista peräisin olevien tuotteiden tuontiin on yhden vuoden aikana kaupan arvona mitattuna enintään 317 877,22 Yhdysvaltain dollaria. |
| --- | --- |

(4)

Arvon perusteella kannettavan 0,164 prosentin suuruisen ylimääräisen tuontitullin vaikutus asetuksen (EU) 2018/196 liitteessä I mainittujen Yhdysvalloista peräisin olevien tuotteiden tuontiin on yhden vuoden aikana kaupan arvona mitattuna enintään 317 877,22 Yhdysvaltain dollaria.

| (5) | Sen varmistamiseksi, että muutetun ylimääräisen tuontitullin soveltaminen ei viivästy, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan. |
| --- | --- |

(5)

Sen varmistamiseksi, että muutetun ylimääräisen tuontitullin soveltaminen ei viivästy, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan.

| (6) | Sen vuoksi asetusta (EU) 2018/196 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi asetusta (EU) 2018/196 olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EU) 2018/196 2 artikla seuraavasti muotoilemalla asteriski ja siihen liittyvä teksti alaviitteenä:

”2 artikla

Kannetaan tämän asetuksen liitteessä I luetelluista, Yhdysvalloista peräisin olevista tuotteista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (*1) mukaisen tuontitullin lisäksi 0,164 prosentin arvotulli.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä toukokuuta 2023.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä helmikuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 44, 16.2.2018, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2022/682, annettu 25 päivänä helmikuuta 2022, ylimääräisten tullien käyttöön ottamisesta tiettyjen Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien tuotteiden tuonnissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/196 muuttamisesta (EUVL L 126, 29.4.2022, s. 4).

2

---

| 26.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 111/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 111/17

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/859,

annettu 25 päivänä huhtikuuta 2023,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 muuttamisesta uuselintarvikkeen 2’-fukosyllaktoosi (mikrobiaalinen) eritelmien osalta sen tuotannon sallimiseksi Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdetun kannan avulla

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uuselintarvikkeista, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1169/2011 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 ja komission asetuksen (EY) N:o 1852/2001 kumoamisesta 25 päivänä marraskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/2283 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EU) 2015/2283 säädetään, että unionin markkinoille voidaan saattaa vain sellaisia uuselintarvikkeita, jotka on hyväksytty ja jotka mainitaan unionin luettelossa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EU) 2015/2283 säädetään, että unionin markkinoille voidaan saattaa vain sellaisia uuselintarvikkeita, jotka on hyväksytty ja jotka mainitaan unionin luettelossa.

| (2) | Unionin luettelo hyväksytyistä uuselintarvikkeista on vahvistettu asetuksen (EU) 2015/2283 8 artiklan nojalla komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/2470 (2). |
| --- | --- |

(2)

Unionin luettelo hyväksytyistä uuselintarvikkeista on vahvistettu asetuksen (EU) 2015/2283 8 artiklan nojalla komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/2470 (2).

| (3) | Komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2016/376 (3) hyväksyttiin synteettisen 2′-fukosyllaktoosin, jäljempänä ’2′-FL’, saattaminen markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 (4) mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2016/376 (3) hyväksyttiin synteettisen 2′-fukosyllaktoosin, jäljempänä ’2′-FL’, saattaminen markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 (4) mukaisesti.

| (4) | Komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2017/2201 (5) hyväksyttiin Escherichia coli BL21 -kantaa käyttäen tuotetun 2′-FL:n (mikrobiaalinen) saattaminen markkinoille elintarvikkeen uutena ainesosana asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2017/2201 (5) hyväksyttiin Escherichia coli BL21 -kantaa käyttäen tuotetun 2′-FL:n (mikrobiaalinen) saattaminen markkinoille elintarvikkeen uutena ainesosana asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti.

| (5) | Yritys Glycom A/S, jäljempänä ’hakija’, ilmoitti komissiolle 23 päivänä kesäkuuta 2016 asetuksen (EY) N:o 258/97 5 artiklan mukaisesti aikomuksestaan saattaa markkinoille Escherichia coli K-12 -kannan bakteerikäymisellä tuotettu 2′-FL (mikrobiaalinen). Escherichia coli K-12 -kannan avulla tuotettu mikrobiaalinen 2′-fukosyllaktoosi sisällytettiin unionin uuselintarvikeluetteloon kyseisen ilmoituksen perusteella, kun unionin luettelo perustettiin. |
| --- | --- |

(5)

Yritys Glycom A/S, jäljempänä ’hakija’, ilmoitti komissiolle 23 päivänä kesäkuuta 2016 asetuksen (EY) N:o 258/97 5 artiklan mukaisesti aikomuksestaan saattaa markkinoille Escherichia coli K-12 -kannan bakteerikäymisellä tuotettu 2′-FL (mikrobiaalinen). Escherichia coli K-12 -kannan avulla tuotettu mikrobiaalinen 2′-fukosyllaktoosi sisällytettiin unionin uuselintarvikeluetteloon kyseisen ilmoituksen perusteella, kun unionin luettelo perustettiin.

| (6) | Komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/388 (6) hyväksyttiin asetuksen (EU) 2015/2283 mukaisesti Escherichia coli K-12 -kannan avulla tuotetun uuselintarvikkeen 2′-FL:n (mikrobiaalinen) eritelmien muuttaminen 2′-FL:n, D-laktoosin ja difukosyyli-D-laktoosin pitoisuuksien muuttamiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/388 (6) hyväksyttiin asetuksen (EU) 2015/2283 mukaisesti Escherichia coli K-12 -kannan avulla tuotetun uuselintarvikkeen 2′-FL:n (mikrobiaalinen) eritelmien muuttaminen 2′-FL:n, D-laktoosin ja difukosyyli-D-laktoosin pitoisuuksien muuttamiseksi.

| (7) | Yritys Advanced Protein Technologies Corporation, jäljempänä ’hakija’, toimitti 7 päivänä heinäkuuta 2020 komissiolle asetuksen (EU) 2015/2283 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti hakemuksen 2′-FL:n (mikrobiaalinen) eritelmien muuttamiseksi, jotta sitä olisi sallittua tuottaa mikrobikäymisen avulla käyttäen Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdettua muuntogeenistä kantaa. |
| --- | --- |

(7)

Yritys Advanced Protein Technologies Corporation, jäljempänä ’hakija’, toimitti 7 päivänä heinäkuuta 2020 komissiolle asetuksen (EU) 2015/2283 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti hakemuksen 2′-FL:n (mikrobiaalinen) eritelmien muuttamiseksi, jotta sitä olisi sallittua tuottaa mikrobikäymisen avulla käyttäen Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdettua muuntogeenistä kantaa.

| (8) | Hakija esitti 7 päivänä heinäkuuta 2020 komissiolle myös pyynnön, joka koski omistusoikeuden alaisten tieteellisten tutkimusten ja tietojen suojaamista useiden hakemuksen tueksi esitettyjen tutkimusten osalta; kyseessä ovat ydinmagneettisen resonanssin (NMR) testit 2′-FL:n tunnistetietojen määrittämiseksi (7), muuntogeenisen 2′-FL:n tuotantokannan geenisekvenssianalyysien kuvaus (8), niiden analyysien tulokset, joilla vahvistetaan Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdetun kannan elinkykyisten solujen puuttuminen (9), 2′-FL:n osalta tehty bakteerien käänteinen mutaatiotesti (10), 2′-FL:n osalta tehty in vitro -kromosomiaberraatiotesti (11), 2′-FL:n osalta nisäkässoluilla tehty in vitro -mikrotumatesti (12), 2′-FL:n osalta ihmisen lymfosyyteilla tehty in vitro -mikrotumatesti (13), rotilla tehty akuutin oraalisen toksisuuden tutkimus (14) ja rotilla 2′-FL:n osalta tehty 90 vuorokauden oraalisen myrkyllisyyden tutkimus (15). |
| --- | --- |

(8)

Hakija esitti 7 päivänä heinäkuuta 2020 komissiolle myös pyynnön, joka koski omistusoikeuden alaisten tieteellisten tutkimusten ja tietojen suojaamista useiden hakemuksen tueksi esitettyjen tutkimusten osalta; kyseessä ovat ydinmagneettisen resonanssin (NMR) testit 2′-FL:n tunnistetietojen määrittämiseksi (7), muuntogeenisen 2′-FL:n tuotantokannan geenisekvenssianalyysien kuvaus (8), niiden analyysien tulokset, joilla vahvistetaan Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdetun kannan elinkykyisten solujen puuttuminen (9), 2′-FL:n osalta tehty bakteerien käänteinen mutaatiotesti (10), 2′-FL:n osalta tehty in vitro -kromosomiaberraatiotesti (11), 2′-FL:n osalta nisäkässoluilla tehty in vitro -mikrotumatesti (12), 2′-FL:n osalta ihmisen lymfosyyteilla tehty in vitro -mikrotumatesti (13), rotilla tehty akuutin oraalisen toksisuuden tutkimus (14) ja rotilla 2′-FL:n osalta tehty 90 vuorokauden oraalisen myrkyllisyyden tutkimus (15).

| (9) | Komissio pyysi 13 päivänä lokakuuta 2020 asetuksen (EU) 2015/2283 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, tekemään arvioinnin Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdettua muuntogeenistä kantaa käyttäen mikrobikäymisellä tuotetusta 2′-FL:stä. |
| --- | --- |

(9)

Komissio pyysi 13 päivänä lokakuuta 2020 asetuksen (EU) 2015/2283 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, tekemään arvioinnin Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdettua muuntogeenistä kantaa käyttäen mikrobikäymisellä tuotetusta 2′-FL:stä.

| (10) | Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 26 päivänä lokakuuta 2022 asetuksen (EU) 2015/2283 11 artiklan vaatimusten mukaisesti tieteellisen lausunnon Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdetun kannan (APC199) avulla tuotetun 2′-fukosyllaktoosin (2′-FL) turvallisuudesta asetuksen (EU) 2015/2283 mukaisena uuselintarvikkeena (16). |
| --- | --- |

(10)

Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 26 päivänä lokakuuta 2022 asetuksen (EU) 2015/2283 11 artiklan vaatimusten mukaisesti tieteellisen lausunnon Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdetun kannan (APC199) avulla tuotetun 2′-fukosyllaktoosin (2′-FL) turvallisuudesta asetuksen (EU) 2015/2283 mukaisena uuselintarvikkeena (16).

| (11) | Tieteellisessä lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdettua muuntogeenistä kantaa käyttäen mikrobikäymisellä tuotettu 2′-FL on turvallista, kun sitä käytetään nykyisin hyväksytyissä käyttöolosuhteissa. Sen vuoksi kyseinen tieteellinen lausunto antaa riittävät perusteet vahvistaa, että Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdettua muuntogeenistä kantaa käyttäen mikrobikäymisellä tuotettu 2′-FL täyttää asetuksen (EU) 2015/2283 12 artiklan 1 kohdan mukaiset markkinoille saattamisen edellytykset, kun sitä käytetään nykyisin hyväksytyissä käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

(11)

Tieteellisessä lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdettua muuntogeenistä kantaa käyttäen mikrobikäymisellä tuotettu 2′-FL on turvallista, kun sitä käytetään nykyisin hyväksytyissä käyttöolosuhteissa. Sen vuoksi kyseinen tieteellinen lausunto antaa riittävät perusteet vahvistaa, että Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdettua muuntogeenistä kantaa käyttäen mikrobikäymisellä tuotettu 2′-FL täyttää asetuksen (EU) 2015/2283 12 artiklan 1 kohdan mukaiset markkinoille saattamisen edellytykset, kun sitä käytetään nykyisin hyväksytyissä käyttöolosuhteissa.

| (12) | Tieteellisessä lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että sen päätelmä uuselintarvikkeen turvallisuudesta perustui hakijan asiakirja-aineistossa oleviin tieteellisiin tutkimuksiin ja tietoihin, jotka oli saatu ydinmagneettisen resonanssin (NMR) testeistä 2′-FL:n tunnistetietojen määrittämiseksi, muuntogeenisen 2′-FL:n tuotantokannan geenisekvenssianalyysien kuvauksesta, niiden analyysien tuloksista, joilla vahvistetaan Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdetun kannan elinkykyisten solujen puuttuminen, 2′-FL:n osalta tehdystä bakteerien käänteisestä mutaatiotestistä, 2′-FL:n osalta tehdystä in vitro -kromosomiaberraatiotestistä, 2′-FL:n osalta nisäkässoluilla tehdystä in vitro -mikrotumatestistä, 2′-FL:n osalta ihmisen lymfosyyteilla tehdystä in vitro -mikrotumatestistä ja rotilla 2′-FL:n osalta tehdystä 90 vuorokauden oraalisen myrkyllisyyden tutkimuksesta ja joiden puuttuessa se ei olisi voinut arvioida uuselintarviketta ja tehdä päätelmiään. |
| --- | --- |

(12)

Tieteellisessä lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että sen päätelmä uuselintarvikkeen turvallisuudesta perustui hakijan asiakirja-aineistossa oleviin tieteellisiin tutkimuksiin ja tietoihin, jotka oli saatu ydinmagneettisen resonanssin (NMR) testeistä 2′-FL:n tunnistetietojen määrittämiseksi, muuntogeenisen 2′-FL:n tuotantokannan geenisekvenssianalyysien kuvauksesta, niiden analyysien tuloksista, joilla vahvistetaan Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdetun kannan elinkykyisten solujen puuttuminen, 2′-FL:n osalta tehdystä bakteerien käänteisestä mutaatiotestistä, 2′-FL:n osalta tehdystä in vitro -kromosomiaberraatiotestistä, 2′-FL:n osalta nisäkässoluilla tehdystä in vitro -mikrotumatestistä, 2′-FL:n osalta ihmisen lymfosyyteilla tehdystä in vitro -mikrotumatestistä ja rotilla 2′-FL:n osalta tehdystä 90 vuorokauden oraalisen myrkyllisyyden tutkimuksesta ja joiden puuttuessa se ei olisi voinut arvioida uuselintarviketta ja tehdä päätelmiään.

| (13) | Komissio pyysi hakijaa tarkentamaan antamiaan perusteluja, jotka koskivat omistusoikeutta näihin tutkimuksiin ja tietoihin, ja selventämään pyyntöään, joka koski asetuksen (EU) 2015/2283 26 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettua yksinomaista oikeutta käyttää viittauksia kyseisiin tutkimuksiin ja tietoihin. |
| --- | --- |

(13)

Komissio pyysi hakijaa tarkentamaan antamiaan perusteluja, jotka koskivat omistusoikeutta näihin tutkimuksiin ja tietoihin, ja selventämään pyyntöään, joka koski asetuksen (EU) 2015/2283 26 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettua yksinomaista oikeutta käyttää viittauksia kyseisiin tutkimuksiin ja tietoihin.

| (14) | Hakija ilmoitti, että sillä oli kansallisen lainsäädännön nojalla hakemuksen jättämishetkellä omistusoikeus ja yksinomainen oikeus käyttää viittauksia tieteellisiin tutkimuksiin ja tietoihin, jotka on saatu ydinmagneettisen resonanssin (NMR) testeistä 2′-FL:n tunnistetietojen määrittämiseksi, muuntogeenisen 2′-FL:n tuotantokannan geenisekvenssianalyysien kuvauksesta, niiden analyysien tuloksista, joilla vahvistetaan Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdetun kannan elinkykyisten solujen puuttuminen, 2′-FL:n osalta tehdystä bakteerien käänteisestä mutaatiotestistä, 2′-FL:n osalta tehdystä in vitro -kromosomiaberraatiotestistä, 2′-FL:n osalta nisäkässoluilla tehdystä in vitro -mikrotumatestistä, 2′-FL:n osalta ihmisen lymfosyyteilla tehdystä in vitro -mikrotumatestistä ja rotilla 2′-FL:n osalta tehdystä 90 vuorokauden oraalisen myrkyllisyyden tutkimuksesta, eivätkä kolmannet osapuolet sen vuoksi voi laillisesti käyttää näitä tietoja ja tutkimuksia tai viitata niihin. |
| --- | --- |

(14)

Hakija ilmoitti, että sillä oli kansallisen lainsäädännön nojalla hakemuksen jättämishetkellä omistusoikeus ja yksinomainen oikeus käyttää viittauksia tieteellisiin tutkimuksiin ja tietoihin, jotka on saatu ydinmagneettisen resonanssin (NMR) testeistä 2′-FL:n tunnistetietojen määrittämiseksi, muuntogeenisen 2′-FL:n tuotantokannan geenisekvenssianalyysien kuvauksesta, niiden analyysien tuloksista, joilla vahvistetaan Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdetun kannan elinkykyisten solujen puuttuminen, 2′-FL:n osalta tehdystä bakteerien käänteisestä mutaatiotestistä, 2′-FL:n osalta tehdystä in vitro -kromosomiaberraatiotestistä, 2′-FL:n osalta nisäkässoluilla tehdystä in vitro -mikrotumatestistä, 2′-FL:n osalta ihmisen lymfosyyteilla tehdystä in vitro -mikrotumatestistä ja rotilla 2′-FL:n osalta tehdystä 90 vuorokauden oraalisen myrkyllisyyden tutkimuksesta, eivätkä kolmannet osapuolet sen vuoksi voi laillisesti käyttää näitä tietoja ja tutkimuksia tai viitata niihin.

| (15) | Komissio arvioi kaikki hakijan toimittamat tiedot ja katsoi, että hakija on riittävästi perustellut asetuksen (EU) 2015/2283 26 artiklan 2 kohdassa säädettyjen vaatimusten täyttymisen. Näin ollen tutkimukset ja tiedot, jotka on saatu ydinmagneettisen resonanssin (NMR) testeistä 2′-FL:n tunnistetietojen määrittämiseksi, muuntogeenisen 2′-FL:n tuotantokannan geenisekvenssianalyysien kuvauksesta, niiden analyysien tuloksista, joilla vahvistetaan Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdetun kannan elinkykyisten solujen puuttuminen, 2′-FL:n osalta tehdystä bakteerien käänteisestä mutaatiotestistä, 2′-FL:n osalta tehdystä in vitro -kromosomiaberraatiotestistä, 2′-FL:n osalta nisäkässoluilla tehdystä in vitro -mikrotumatestistä, 2′-FL:n osalta ihmisen lymfosyyteilla tehdystä in vitro -mikrotumatestistä ja rotilla 2′-FL:n osalta tehdystä 90 vuorokauden oraalisen myrkyllisyyden tutkimuksesta, olisi suojattava asetuksen (EU) 2015/2283 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Näin ollen ainoastaan hakijalle olisi annettava lupa saattaa Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdetun kannan avulla tuotettu 2′-FL unionin markkinoille viiden vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulosta. |
| --- | --- |

(15)

Komissio arvioi kaikki hakijan toimittamat tiedot ja katsoi, että hakija on riittävästi perustellut asetuksen (EU) 2015/2283 26 artiklan 2 kohdassa säädettyjen vaatimusten täyttymisen. Näin ollen tutkimukset ja tiedot, jotka on saatu ydinmagneettisen resonanssin (NMR) testeistä 2′-FL:n tunnistetietojen määrittämiseksi, muuntogeenisen 2′-FL:n tuotantokannan geenisekvenssianalyysien kuvauksesta, niiden analyysien tuloksista, joilla vahvistetaan Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdetun kannan elinkykyisten solujen puuttuminen, 2′-FL:n osalta tehdystä bakteerien käänteisestä mutaatiotestistä, 2′-FL:n osalta tehdystä in vitro -kromosomiaberraatiotestistä, 2′-FL:n osalta nisäkässoluilla tehdystä in vitro -mikrotumatestistä, 2′-FL:n osalta ihmisen lymfosyyteilla tehdystä in vitro -mikrotumatestistä ja rotilla 2′-FL:n osalta tehdystä 90 vuorokauden oraalisen myrkyllisyyden tutkimuksesta, olisi suojattava asetuksen (EU) 2015/2283 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Näin ollen ainoastaan hakijalle olisi annettava lupa saattaa Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdetun kannan avulla tuotettu 2′-FL unionin markkinoille viiden vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulosta.

| (16) | Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdetun kannan avulla tuotettua 2′-FL:aa koskevan hyväksynnän ja hakijan asiakirja-aineistossa oleviin tieteellisiin tietoihin kohdistuvan viittauksen rajaaminen hakijan yksinomaiseen käyttöön ei kuitenkaan estä myöhempiä hakijoita hakemasta hyväksyntää saman uuselintarvikkeen markkinoille saattamiseksi edellyttäen, että hakemus perustuu laillisesti hankittuihin tietoihin, jotka tukevat tällaista hyväksyntää. |
| --- | --- |

(16)

Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdetun kannan avulla tuotettua 2′-FL:aa koskevan hyväksynnän ja hakijan asiakirja-aineistossa oleviin tieteellisiin tietoihin kohdistuvan viittauksen rajaaminen hakijan yksinomaiseen käyttöön ei kuitenkaan estä myöhempiä hakijoita hakemasta hyväksyntää saman uuselintarvikkeen markkinoille saattamiseksi edellyttäen, että hakemus perustuu laillisesti hankittuihin tietoihin, jotka tukevat tällaista hyväksyntää.

| (17) | Hakemuksessa annetut tiedot ja elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunto antavat riittävät perusteet vahvistaa, että muutokset uuselintarvikkeen 2′-fukosyllaktoosi (mikrobiaalinen) eritelmissä Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdetun kannan avulla tuotetun 2′-FL:n hyväksymiseksi ovat asetuksen (EU) 2015/2283 12 artiklan edellytysten mukaisia ja ne olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(17)

Hakemuksessa annetut tiedot ja elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunto antavat riittävät perusteet vahvistaa, että muutokset uuselintarvikkeen 2′-fukosyllaktoosi (mikrobiaalinen) eritelmissä Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdetun kannan avulla tuotetun 2′-FL:n hyväksymiseksi ovat asetuksen (EU) 2015/2283 12 artiklan edellytysten mukaisia ja ne olisi hyväksyttävä.

| (18) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 liitettä olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(18)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 liitettä olisi sen vuoksi muutettava.

| (19) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(19)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Ainoastaan yritys ”Advanced Protein Technologies Corporation” (17) saa saattaa unionin markkinoille Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannasta johdetun kannan avulla tuotettua uuselintarviketta 2′-fukosyllaktoosi (mikrobiaalinen) viiden vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulopäivästä 16 päivästä toukokuuta 2023, paitsi jos myöhempi hakija saa hyväksynnän kyseiselle uuselintarvikkeelle ilman viittausta 3 artiklan nojalla suojattuihin tieteellisiin tietoihin tai yrityksen ”Advanced Protein Technologies Corporation” suostumuksella.

3 artikla

Tieteellisiä tietoja, jotka sisältyvät hakemusasiakirjoihin ja jotka täyttävät asetuksen (EU) 2015/2283 26 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset, ei saa käyttää myöhemmän hakijan hyväksi viiden vuoden aikana tämän asetuksen voimaantulosta ilman yrityksen ”Advanced Protein Technologies Corporation” suostumusta.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä huhtikuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 327, 11.12.2015, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2470, annettu 20 päivänä joulukuuta 2017, unionin uuselintarvikeluettelon laatimisesta uuselintarvikkeista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/2283 mukaisesti (EUVL L 351, 30.12.2017, s. 72).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/376, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2016, luvan antamisesta 2′-O-fukosyllaktoosin saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti (EUVL L 70, 16.3.2016, s. 27).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 258/97, annettu 27 päivänä tammikuuta 1997, uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista (EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/2201, annettu 27 päivänä marraskuuta 2017, luvan antamisesta Escherichia coli -kantaa BL21 käyttäen tuotetun 2′-fukosyllaktoosin saattamiseksi markkinoille elintarvikkeen uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti (EUVL L 313, 29.11.2017, s. 5).

5

Escherichia coli

(6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/388, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2019, luvan antamisesta Escherichia coli -kannan K-12 avulla tuotetun uuselintarvikkeen 2′-fukosyllaktoosin eritelmien muuttamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/2283 mukaisesti sekä komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 muuttamisesta (EUVL L 70, 12.3.2019, s. 21).

6

Escherichia coli

(7)  Gyeonggi Busness & Science Accelerator (2021, ei julkaistu).

7

(8)  Advanced Protein Technologies Corporation (2021, ei julkaistu).

8

(9)  Advanced Protein Technologies Corporation (2021, ei julkaistu).

9

(10)  Biotoxtech Company, Ltd (2019a, ei julkaistu).

10

(11)  Biotoxtech Company, Ltd (2019b, ei julkaistu).

11

(12)  Biotoxtech Company, Ltd (2019c, ei julkaistu).

12

(13)  GenEvolutioN (2021, ei julkaistu).

13

(14)  Biotoxtech Company, Ltd (2019d, ei julkaistu)

14

(15)  Biotoxtech Company, Ltd (2019e, ei julkaistu).

15

(16)  EFSA Journal 2022;20(12)7647.

16

(17)  Osoite: 7th Floor GyeongGi-BioCenter, 147, Gwanggyo-ro, Yeongtong-gu, Suwon-si Gyeonggi-do, 16229 Etelä-Korea.

17

---

LIITE

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 liitteen taulukossa 2 (Eritelmät) 2′-fukosyllaktoosia (mikrobiaalinen) koskeva kohta korvataan seuraavasti:

| ”Eritelmät | | Tietosuoja |
| --- | --- | --- |
| | Määritelmä: | Kemiallinen nimi: α-L-fukopyranosyyli-(1→2)-β-D-galaktopyranosyyli-(1→4)- D-glukopyranoosi |

”Eritelmät

Tietosuoja

Määritelmä:

Kemiallinen nimi: α-L-fukopyranosyyli-(1→2)-β-D-galaktopyranosyyli-(1→4)- D-glukopyranoosi

| | Kemiallinen kaava: C18H32O15 |
| --- | --- |

Kemiallinen kaava: C18H32O15

| | CAS-numero: 41263-94-9 |
| --- | --- |

CAS-numero: 41263-94-9

| | Molekyylipaino: 488,44 g/mol |
| --- | --- |

Molekyylipaino: 488,44 g/mol

2-Fukosyllaktoosi, joka on tuotettu Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannan muuntogeenisen kannan avulla, jolle on myönnetty lupa 16. toukokuuta 2023. Tämä lisäys perustuu asetuksen (EU) 2015/2283 26 artiklan mukaisesti suojattuun omistusoikeuden alaiseen tieteelliseen näyttöön ja tietoon.

Hakija: ”Advanced Protein Technologies Corporation ”, 7th Floor GyeongGi-BioCenter, 147, Gwanggyo-ro, Yeongtong-gu, Suwon-si Gyeonggi-do, 16229 Etelä-Korea. Tietosuojakauden aikana muuntogeenisen Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kannan avulla tuotettu 2-fukosyllaktoosi on hyväksytty unionin markkinoille saattamista varten ainoastaan yrityksen ”Advanced Protein Technologies Corporation” osalta, paitsi jos myöhempi hakija saa uuselintarvikkeelle hyväksynnän ilman viittausta asetuksen (EU) 2015/2283 26 artiklan mukaisesti suojattuun omistusoikeuden alaiseen tieteelliseen näyttöön tai tieteelliseen tietoon taikka yrityksen ”Advanced Protein Technologies Corporation” suostumuksella.

Tietosuojan päättymispäivä: 16. toukokuuta 2028.”

2′-Fukosyllaktoosi (mikrobiaalinen)

Lähde: Muuntogeeninen Escherichia coli K-12 -kanta

Lähde: Muuntogeeninen Escherichia coli BL-21 -kanta

Lähde: Muuntogeeninen Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 -kanta

Kuvaus:

2′-Fukosyllaktoosi on valkoinen tai lähes valkoinen jauhe, jota tuotetaan mikrobiologisella prosessilla.

Puhtaus:

| | 2′-Fukosyllaktoosi: ≥ 83 % |
| --- | --- |

2′-Fukosyllaktoosi: ≥ 83 %

| | D-Laktoosi: ≤ 10,0 % |
| --- | --- |

D-Laktoosi: ≤ 10,0 %

| | L-Fukoosi: ≤ 2,0 % |
| --- | --- |

L-Fukoosi: ≤ 2,0 %

| | Difukosyyli-D-laktoosi: ≤ 5,0 % |
| --- | --- |

Difukosyyli-D-laktoosi: ≤ 5,0 %

| | 2′-Fukosyyli-D-laktuloosi: ≤ 1,5 % |
| --- | --- |

2′-Fukosyyli-D-laktuloosi: ≤ 1,5 %

| | Sakkaridien summa (2′-fukosyllaktoosi, D-laktoosi, L-fukoosi, difukosyyli-D-laktoosi, 2′-fukosyyli-D-laktuloosi): ≥ 90 % |
| --- | --- |

Sakkaridien summa (2′-fukosyllaktoosi, D-laktoosi, L-fukoosi, difukosyyli-D-laktoosi, 2′-fukosyyli-D-laktuloosi): ≥ 90 %

| | pH (20 °C, 5-prosenttinen liuos): 3,0–7,5 |
| --- | --- |

pH (20 °C, 5-prosenttinen liuos): 3,0–7,5

| | Vesi: ≤ 9,0 % |
| --- | --- |

Vesi: ≤ 9,0 %

| | Sulfaattituhka: ≤ 2,0 % |
| --- | --- |

Sulfaattituhka: ≤ 2,0 %

| | Etikkahappo: ≤ 1,0 % |
| --- | --- |

Etikkahappo: ≤ 1,0 %

| | Proteiinijäämät: ≤ 0,01 % |
| --- | --- |

Proteiinijäämät: ≤ 0,01 %

Mikrobiologiset vaatimukset:

| | Aerobisten mesofiilisten bakteerien kokonaismäärä: ≤ 3 000 PMY/g |
| --- | --- |

Aerobisten mesofiilisten bakteerien kokonaismäärä: ≤ 3 000 PMY/g

| | Hiivat: ≤ 100 PMY/g |
| --- | --- |

Hiivat: ≤ 100 PMY/g

| | Homeet: ≤ 100 PMY/g |
| --- | --- |

Homeet: ≤ 100 PMY/g

| | Endotoksiinit: ≤ 10 EU/mg |
| --- | --- |

Endotoksiinit: ≤ 10 EU/mg

| | PMY: pesäkkeen muodostavat yksiköt; EU: endotoksiiniyksiköt |
| --- | --- |

PMY: pesäkkeen muodostavat yksiköt; EU: endotoksiiniyksiköt

Kuvaus:

2′-Fukosyllaktoosi on valkoinen tai lähes valkoinen jauhe, ja sen nestemäinen tiiviste (45 % ± 5 % w/v) on väritön tai hieman kellertävä kirkas vesiliuos. 2′-Fukosyllaktoosia tuotetaan mikrobiologisella prosessilla.

Puhtaus:

| | 2′-Fukosyllaktoosi: ≥ 90 % |
| --- | --- |

2′-Fukosyllaktoosi: ≥ 90 %

| | Laktoosi: ≤ 5,0 % |
| --- | --- |

Laktoosi: ≤ 5,0 %

| | Fukoosi: ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

Fukoosi: ≤ 3,0 %

| | 3-Fukosyllaktoosi: ≤ 5,0 % |
| --- | --- |

3-Fukosyllaktoosi: ≤ 5,0 %

| | Fukosylgalaktoosi: ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

Fukosylgalaktoosi: ≤ 3,0 %

| | Difukosyllaktoosi: ≤ 5,0 % |
| --- | --- |

Difukosyllaktoosi: ≤ 5,0 %

| | Glukoosi: ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

Glukoosi: ≤ 3,0 %

| | Galaktoosi: ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

Galaktoosi: ≤ 3,0 %

| | Vesi: ≤ 9,0 % (jauhe) |
| --- | --- |

Vesi: ≤ 9,0 % (jauhe)

| | Sulfatoitu tuhka: ≤ 0,5 % (jauhe ja neste) |
| --- | --- |

Sulfatoitu tuhka: ≤ 0,5 % (jauhe ja neste)

| | Proteiinijäämät: ≤ 0,01 % (jauhe ja neste) |
| --- | --- |

Proteiinijäämät: ≤ 0,01 % (jauhe ja neste)

Raskasmetallit:

| | Lyijy: ≤ 0,02 mg/kg (jauhe ja neste) |
| --- | --- |

Lyijy: ≤ 0,02 mg/kg (jauhe ja neste)

| | Arseeni: ≤ 0,2 mg/kg (jauhe ja neste) |
| --- | --- |

Arseeni: ≤ 0,2 mg/kg (jauhe ja neste)

| | Kadmium: ≤ 0,1 mg/kg (jauhe ja neste) |
| --- | --- |

Kadmium: ≤ 0,1 mg/kg (jauhe ja neste)

| | Elohopea: ≤ 0,5 mg/kg (jauhe ja neste) |
| --- | --- |

Elohopea: ≤ 0,5 mg/kg (jauhe ja neste)

Mikrobiologiset vaatimukset:

| | Kokonaispesäkemäärä: ≤ 104 PMY/g (jauhe), ≤ 5 000 PMY/g (neste) |
| --- | --- |

Kokonaispesäkemäärä: ≤ 104 PMY/g (jauhe), ≤ 5 000 PMY/g (neste)

| | Hiivat ja homeet: ≤ 100 PMY/g (jauhe); ≤ 50 PMY/g (neste) |
| --- | --- |

Hiivat ja homeet: ≤ 100 PMY/g (jauhe); ≤ 50 PMY/g (neste)

| | Enterobakteerit/Koliformiset bakteerit: ei esiinny 11 grammassa (jauhe ja neste) |
| --- | --- |

Enterobakteerit/Koliformiset bakteerit: ei esiinny 11 grammassa (jauhe ja neste)

| | Salmonella: negatiivinen/100 g (jauhe), negatiivinen/200 ml (neste) |
| --- | --- |

Salmonella: negatiivinen/100 g (jauhe), negatiivinen/200 ml (neste)

| | Cronobacter: negatiivinen/100 g (jauhe), negatiivinen/200 ml (neste) |
| --- | --- |

Cronobacter: negatiivinen/100 g (jauhe), negatiivinen/200 ml (neste)

| | Endotoksiinit: ≤ 100 EU/g (jauhe), ≤ 100 EU/ml (neste) |
| --- | --- |

Endotoksiinit: ≤ 100 EU/g (jauhe), ≤ 100 EU/ml (neste)

| | Aflatoksiini M1: ≤ 0,025 μg/kg (jauhe ja neste) |
| --- | --- |

Aflatoksiini M1: ≤ 0,025 μg/kg (jauhe ja neste)

| | PMY: pesäkkeen muodostavat yksiköt; EU: endotoksiiniyksiköt |
| --- | --- |

PMY: pesäkkeen muodostavat yksiköt; EU: endotoksiiniyksiköt

Kuvaus:

2′-Fukosyllaktoosi on valkoinen tai lähes valkoinen/norsunluunvalkoinen jauhe, jota tuotetaan mikrobiologisella prosessilla.

Puhtaus:

| | 2′-Fukosyllaktoosi (painoprosenttia kuiva-aineesta): ≥ 94,0 % |
| --- | --- |

2′-Fukosyllaktoosi (painoprosenttia kuiva-aineesta): ≥ 94,0 %

| | D-Laktoosi (painoprosenttia kuiva-aineesta): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

D-Laktoosi (painoprosenttia kuiva-aineesta): ≤ 3,0 %

| | L-Fukoosi (painoprosenttia kuiva-aineesta): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

L-Fukoosi (painoprosenttia kuiva-aineesta): ≤ 3,0 %

| | 3-Fukosyllaktoosi (painoprosenttia kuiva-aineesta): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

3-Fukosyllaktoosi (painoprosenttia kuiva-aineesta): ≤ 3,0 %

| | Difukosyllaktoosi (painoprosenttia kuiva-aineesta): ≤ 2,0 % |
| --- | --- |

Difukosyllaktoosi (painoprosenttia kuiva-aineesta): ≤ 2,0 %

| | D-Glukoosi (painoprosenttia kuiva-aineesta): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

D-Glukoosi (painoprosenttia kuiva-aineesta): ≤ 3,0 %

| | D-Galaktoosi (painoprosenttia kuiva-aineesta): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

D-Galaktoosi (painoprosenttia kuiva-aineesta): ≤ 3,0 %

| | Vesi: ≤ 9,0 % |
| --- | --- |

Vesi: ≤ 9,0 %

| | Tuhka: ≤ 0,5 % |
| --- | --- |

Tuhka: ≤ 0,5 %

| | Proteiinijäämät: ≤ 0,005 % |
| --- | --- |

Proteiinijäämät: ≤ 0,005 %

Vierasaineet:

| | Arseeni: ≤ 0,03 mg/kg |
| --- | --- |

Arseeni: ≤ 0,03 mg/kg

| | Aflatoksiini M1: ≤ 0,025 μg/kg |
| --- | --- |

Aflatoksiini M1: ≤ 0,025 μg/kg

| | Etanoli: ≤ 1 000 mg/kg |
| --- | --- |

Etanoli: ≤ 1 000 mg/kg

Mikrobiologiset vaatimukset:

| | Kokonaispesäkemäärä: ≤ 500 PMY/g |
| --- | --- |

Kokonaispesäkemäärä: ≤ 500 PMY/g

| | Hiivat ja homeet: ≤ 100 PMY/g |
| --- | --- |

Hiivat ja homeet: ≤ 100 PMY/g

| | Enterobakteerit: ei esiinny 10 grammassa |
| --- | --- |

Enterobakteerit: ei esiinny 10 grammassa

| | Salmonella: ei esiinny 25 grammassa |
| --- | --- |

Salmonella: ei esiinny 25 grammassa

| | Cronobacter spp.: ei esiinny 10 grammassa |
| --- | --- |

Cronobacter spp.: ei esiinny 10 grammassa

| | Endotoksiinit: ≤ 100 EU/g |
| --- | --- |

Endotoksiinit: ≤ 100 EU/g

| | PMY: pesäkkeen muodostavat yksiköt; EU: endotoksiiniyksiköt |
| --- | --- |

PMY: pesäkkeen muodostavat yksiköt; EU: endotoksiiniyksiköt

---

| 26.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 111/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 111/23

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/860,

annettu 25 päivänä huhtikuuta 2023,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/128 muuttamisesta ja oikaisemisesta avoimuuden, johdon vahvistuslausuman, koordinointielimen, todentamisviranomaisen sekä maataloustukirahastoa ja maaseuturahastoa koskevien tiettyjen säännösten osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta sekä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 kumoamisesta 2 päivänä joulukuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohdan, 12 artiklan 4 kohdan, 53 artiklan 2 kohdan, 55 artiklan 7 kohdan sekä 82, 92 ja 100 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2022/128 (2) vahvistetaan asetuksen (EU) 2021/2116 soveltamissäännöt Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahaston) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuensaajia koskevien tietojen julkaisemisen osalta, jäljempänä ’avoimuus’. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2022/128 (2) vahvistetaan asetuksen (EU) 2021/2116 soveltamissäännöt Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahaston) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuensaajia koskevien tietojen julkaisemisen osalta, jäljempänä ’avoimuus’.

| (2) | Jotta tiedot, joita julkaistaan maataloustukirahaston ja maaseuturahaston tuensaajista, olisivat helpommin ja laajemmin suuren yleisön saatavilla, jäsenvaltioiden verkkosivustoillaan julkaisemien tietojen olisi oltava saatavilla myös vähintään yhdellä komission kolmesta työkielestä. |
| --- | --- |

(2)

Jotta tiedot, joita julkaistaan maataloustukirahaston ja maaseuturahaston tuensaajista, olisivat helpommin ja laajemmin suuren yleisön saatavilla, jäsenvaltioiden verkkosivustoillaan julkaisemien tietojen olisi oltava saatavilla myös vähintään yhdellä komission kolmesta työkielestä.

| (3) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/128 44 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on kerättävä tuensaajilta tuensaajien tunnistamiseksi tarvittavat tiedot, tarvittaessa myös ryhmän tunnistetiedot. Olisi selvennettävä, että jäsenvaltion olisi julkaistava jälkikäteen ainoastaan emoyrityksen nimi ja arvonlisävero- tai verotunniste. Mainittua artiklaa olisi sen vuoksi oikaistava. |
| --- | --- |

(3)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/128 44 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on kerättävä tuensaajilta tuensaajien tunnistamiseksi tarvittavat tiedot, tarvittaessa myös ryhmän tunnistetiedot. Olisi selvennettävä, että jäsenvaltion olisi julkaistava jälkikäteen ainoastaan emoyrityksen nimi ja arvonlisävero- tai verotunniste. Mainittua artiklaa olisi sen vuoksi oikaistava.

| (4) | Jäsenvaltioiden hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi olisi selvennettävä, että maataloustukirahaston ja maaseuturahaston tuensaajia koskevien tietojen julkaisemiseksi vuodesta 2024 alkaen olisi käytettävä yhtä yhteistä lomaketta kaikille maksuille, mukaan lukien maksut, jotka on maksettu koko varainhoitovuoden 2023 osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (3) perusteella. |
| --- | --- |

(4)

Jäsenvaltioiden hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi olisi selvennettävä, että maataloustukirahaston ja maaseuturahaston tuensaajia koskevien tietojen julkaisemiseksi vuodesta 2024 alkaen olisi käytettävä yhtä yhteistä lomaketta kaikille maksuille, mukaan lukien maksut, jotka on maksettu koko varainhoitovuoden 2023 osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (3) perusteella.

| (5) | Täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/128 kumottiin komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 908/2014 (4)1 päivästä tammikuuta 2023. Tällöin ei kuitenkaan otettu huomioon, että tiettyjä säännöksiä on edelleen sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1307/2013 (5) mukaisissa tukijärjestelmissä kalenterivuoteen 2022 asti aiheutuneisiin menoihin ja suoritettuihin maksuihin, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 228/2013 (6), (EU) N:o 229/2013 (7), (EU) N:o 1308/2013 (8) ja (EU) N:o 1144/2014 (9) nojalla 31 päivään joulukuuta 2022 saakka täytäntöön pantuihin toimenpiteisiin, asetuksen (EU) N:o 1308/2013 nojalla 31 päivän joulukuuta 2022 jälkeen kyseisten tukijärjestelmien päättymiseen asti toteutettavista toimista aiheutuviin menoihin ja suoritettaviin maksuihin; sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (10) mukaisten maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanoon. Tämä aiheutti oikeudellisen tyhjiön. |
| --- | --- |

(5)

Täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/128 kumottiin komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 908/2014 (4)1 päivästä tammikuuta 2023. Tällöin ei kuitenkaan otettu huomioon, että tiettyjä säännöksiä on edelleen sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1307/2013 (5) mukaisissa tukijärjestelmissä kalenterivuoteen 2022 asti aiheutuneisiin menoihin ja suoritettuihin maksuihin, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 228/2013 (6), (EU) N:o 229/2013 (7), (EU) N:o 1308/2013 (8) ja (EU) N:o 1144/2014 (9) nojalla 31 päivään joulukuuta 2022 saakka täytäntöön pantuihin toimenpiteisiin, asetuksen (EU) N:o 1308/2013 nojalla 31 päivän joulukuuta 2022 jälkeen kyseisten tukijärjestelmien päättymiseen asti toteutettavista toimista aiheutuviin menoihin ja suoritettaviin maksuihin; sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (10) mukaisten maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanoon. Tämä aiheutti oikeudellisen tyhjiön.

| (6) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 59 artikla, jota sovelletaan varainhoitovuosien 2021, 2022 ja 2023 osalta suoritettuihin maksuihin, on pidetty voimassa, mutta täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/128 VI lukua, joka koskee avoimuutta, sovelletaan ainoastaan varainhoitovuodesta 2024 alkaen suoritettuihin maksuihin. Näin ollen täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2022/128 ei otettu riittävällä tavalla huomioon asetuksen (EU) 2021/2116 104 artiklan siirtymäsäännöksiä, mikä on aiheuttanut oikeudellisen tyhjiön varainhoitovuodelle 2023. |
| --- | --- |

(6)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 59 artikla, jota sovelletaan varainhoitovuosien 2021, 2022 ja 2023 osalta suoritettuihin maksuihin, on pidetty voimassa, mutta täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/128 VI lukua, joka koskee avoimuutta, sovelletaan ainoastaan varainhoitovuodesta 2024 alkaen suoritettuihin maksuihin. Näin ollen täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2022/128 ei otettu riittävällä tavalla huomioon asetuksen (EU) 2021/2116 104 artiklan siirtymäsäännöksiä, mikä on aiheuttanut oikeudellisen tyhjiön varainhoitovuodelle 2023.

| (7) | Täytäntöönpanoasetusten (EU) 2022/128 ja (EU) N:o 908/2014 asianomaisten säännösten soveltamisalaa ja soveltamispäivää olisi oikaistava. Vaikka säännökset, jotka liittyvät 31 päivään toukokuuta 2023 mennessä julkaistaviin tietoihin, ovat edelleen ne säännökset, jotka vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1306/2013 111 artiklassa ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 57 artiklassa, uusia julkistamisvaatimuksia sovelletaan julkaisuvelvoitteisiin 31 päivästä toukokuuta 2024 eli näin ollen varainhoitovuoteen 2023. |
| --- | --- |

(7)

Täytäntöönpanoasetusten (EU) 2022/128 ja (EU) N:o 908/2014 asianomaisten säännösten soveltamisalaa ja soveltamispäivää olisi oikaistava. Vaikka säännökset, jotka liittyvät 31 päivään toukokuuta 2023 mennessä julkaistaviin tietoihin, ovat edelleen ne säännökset, jotka vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1306/2013 111 artiklassa ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 57 artiklassa, uusia julkistamisvaatimuksia sovelletaan julkaisuvelvoitteisiin 31 päivästä toukokuuta 2024 eli näin ollen varainhoitovuoteen 2023.

| (8) | Jotta parannettaisiin tuensaajille annettavien tietojen oikeudellista selkeyttä, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/128 61 artiklaa olisi oikaistava. |
| --- | --- |

(8)

Jotta parannettaisiin tuensaajille annettavien tietojen oikeudellista selkeyttä, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/128 61 artiklaa olisi oikaistava.

| (9) | Olisi myös selvennettävä, että jäsenvaltioiden olisi julkaistava tiedot uusien sellaisten toimenpiteiden tai interventiotyyppien maksuista, jotka voivat tulla kyseeseen maatalouspolitiikan alan tulevan lainsäädännön perusteella, vaikka toimenpidettä tai interventiotyyppiä ei olisi vielä sisällytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/128 liitteessä IX olevaan luetteloon. |
| --- | --- |

(9)

Olisi myös selvennettävä, että jäsenvaltioiden olisi julkaistava tiedot uusien sellaisten toimenpiteiden tai interventiotyyppien maksuista, jotka voivat tulla kyseeseen maatalouspolitiikan alan tulevan lainsäädännön perusteella, vaikka toimenpidettä tai interventiotyyppiä ei olisi vielä sisällytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/128 liitteessä IX olevaan luetteloon.

| (10) | Jotta voidaan ottaa huomioon tarve soveltaa edelleen tiettyjä säännöksiä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 mukaisissa tukijärjestelmissä aiheutuneisiin menoihin ja suoritettuihin maksuihin, helpottaa tietojen toimittamista jäsenvaltioiden ja komission välillä sekä varmistaa johdonmukaisuus siirryttäessä 1 päivästä tammikuuta 2023 sovellettavaan nykyiseen lainsäädäntökehykseen, jäsenvaltioiden olisi toimitettava ainoastaan yksi johdon vahvistuslausuma, joka kattaa asetuksen (EU) 2021/2116 ja asetuksen (EU) N:o 1306/2013 mukaiset menot. Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/128 liite I olisi oikaistava. |
| --- | --- |

(10)

Jotta voidaan ottaa huomioon tarve soveltaa edelleen tiettyjä säännöksiä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 mukaisissa tukijärjestelmissä aiheutuneisiin menoihin ja suoritettuihin maksuihin, helpottaa tietojen toimittamista jäsenvaltioiden ja komission välillä sekä varmistaa johdonmukaisuus siirryttäessä 1 päivästä tammikuuta 2023 sovellettavaan nykyiseen lainsäädäntökehykseen, jäsenvaltioiden olisi toimitettava ainoastaan yksi johdon vahvistuslausuma, joka kattaa asetuksen (EU) 2021/2116 ja asetuksen (EU) N:o 1306/2013 mukaiset menot. Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/128 liite I olisi oikaistava.

| (11) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/128 liitteisiin VIII ja IX olisi tehtävä joitakin oikaisuja, jotta sanamuoto olisi yhdenmukainen koko säädöksessä. |
| --- | --- |

(11)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/128 liitteisiin VIII ja IX olisi tehtävä joitakin oikaisuja, jotta sanamuoto olisi yhdenmukainen koko säädöksessä.

| (12) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2022/128 olisi muutettava ja se olisi oikaistava. |
| --- | --- |

(12)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2022/128 olisi muutettava ja se olisi oikaistava.

| (13) | Koska tässä asetuksessa säädetään oikaisuista täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2022/128, jota sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2023, oikaisuja olisi sovellettava takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2023. |
| --- | --- |

(13)

Koska tässä asetuksessa säädetään oikaisuista täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2022/128, jota sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2023, oikaisuja olisi sovellettava takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2023.

| (14) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalousrahastojen komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(14)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalousrahastojen komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/128 58 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on esitettävä jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä sekä yhdellä komission kolmesta työkielestä.”

2 artikla

Oikaistaan täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/128 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 44 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Jäsenvaltion on julkaistava tämän artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitetut ryhmien tunnistetiedot jälkikäteen asetuksen (EU) 2021/2116 98 artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 44 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jäsenvaltion on julkaistava tämän artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitetut ryhmien tunnistetiedot jälkikäteen asetuksen (EU) 2021/2116 98 artiklan mukaisesti.”

| 2) | Korvataan 58 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Asetuksen (EU) 2021/2116 98 artiklassa tarkoitetut tiedot, jotka liittyvät asetuksen (EU) 2021/1060 49 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja d alakohtaan ja f–l alakohtaan, sekä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 111 artiklassa tarkoitetut tiedot asetuksen (EU) 2021/2116 104 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a alakohdan i–iv alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden osalta on julkaistava avoimessa koneellisesti luettavassa muodossa, kuten CSV tai XLXS, ja niiden on sisällettävä tämän asetuksen liitteessä VIII täsmennetyt tiedot, mukaan lukien tämän asetuksen liitteessä IX kuvattu toiminnan ja toimenpiteiden koodi.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 58 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Asetuksen (EU) 2021/2116 98 artiklassa tarkoitetut tiedot, jotka liittyvät asetuksen (EU) 2021/1060 49 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja d alakohtaan ja f–l alakohtaan, sekä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 111 artiklassa tarkoitetut tiedot asetuksen (EU) 2021/2116 104 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a alakohdan i–iv alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden osalta on julkaistava avoimessa koneellisesti luettavassa muodossa, kuten CSV tai XLXS, ja niiden on sisällettävä tämän asetuksen liitteessä VIII täsmennetyt tiedot, mukaan lukien tämän asetuksen liitteessä IX kuvattu toiminnan ja toimenpiteiden koodi.”

| 3) | Korvataan 61 artikla seuraavasti:

  ”61 artikla
  Tiedottaminen tuensaajalle
  Asetuksen (EU) 2021/2116 99 artiklassa tarkoitetut tuensaajille annettavat tiedot on ilmoitettava sisällyttämällä ne maataloustukirahastosta tai maaseuturahastosta saatavan tuen saamiseksi esitettäviin hakemuksiin tai muulla tavoin, kun tiedot kerätään.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 61 artikla seuraavasti:

”61 artikla

Tiedottaminen tuensaajalle

Asetuksen (EU) 2021/2116 99 artiklassa tarkoitetut tuensaajille annettavat tiedot on ilmoitettava sisällyttämällä ne maataloustukirahastosta tai maaseuturahastosta saatavan tuen saamiseksi esitettäviin hakemuksiin tai muulla tavoin, kun tiedot kerätään.”

| 4) | Korvataan 64 artiklan toisen kohdan a ja b alakohta seuraavasti:






  ”a) | mainitun täytäntöönpanoasetuksen 2 artiklaa, 3 artiklan 1 kohdan ensimmäistä alakohtaa, 3 artiklan 2 kohtaa, 4 artiklan 1 kohdan b alakohtaa, 5, 6 ja 7 artiklaa, 21–25 artiklaa, 27, 28 ja 29 artiklaa, 30 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohtaa, 30 artiklan 2, 3 ja 4 kohtaa, 31–40 artiklaa ja 42–47 artiklaa sovelletaan edelleen






  i) | asetuksen (EU) N:o 1307/2013 mukaisissa tukijärjestelmissä kalenterivuodelta 2022 ja sitä edeltäviltä vuosilta aiheutuneisiin menoihin ja suoritettuihin maksuihin; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Korvataan 64 artiklan toisen kohdan a ja b alakohta seuraavasti:

”a)

mainitun täytäntöönpanoasetuksen 2 artiklaa, 3 artiklan 1 kohdan ensimmäistä alakohtaa, 3 artiklan 2 kohtaa, 4 artiklan 1 kohdan b alakohtaa, 5, 6 ja 7 artiklaa, 21–25 artiklaa, 27, 28 ja 29 artiklaa, 30 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohtaa, 30 artiklan 2, 3 ja 4 kohtaa, 31–40 artiklaa ja 42–47 artiklaa sovelletaan edelleen

i)

asetuksen (EU) N:o 1307/2013 mukaisissa tukijärjestelmissä kalenterivuodelta 2022 ja sitä edeltäviltä vuosilta aiheutuneisiin menoihin ja suoritettuihin maksuihin;

| ii) | toimenpiteisiin, joita pannaan täytäntöön 31 päivään joulukuuta 2022 saakka asetusten (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 229/2013, (EU) N:o 1308/2013 ja (EU) N:o 1144/2014 nojalla; |
| --- | --- |

ii)

toimenpiteisiin, joita pannaan täytäntöön 31 päivään joulukuuta 2022 saakka asetusten (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 229/2013, (EU) N:o 1308/2013 ja (EU) N:o 1144/2014 nojalla;

| iii) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2117 5 artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa ja 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen tukijärjestelmien osalta asetuksen (EU) N:o 1308/2013 nojalla 31 päivän joulukuun 2022 jälkeen ja kyseisten tukijärjestelmien päättymiseen asti toteutettavista toimista aiheutuviin menoihin ja suoritettaviin maksuihin; ja |
| --- | --- |

iii)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2117 5 artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa ja 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen tukijärjestelmien osalta asetuksen (EU) N:o 1308/2013 nojalla 31 päivän joulukuun 2022 jälkeen ja kyseisten tukijärjestelmien päättymiseen asti toteutettavista toimista aiheutuviin menoihin ja suoritettaviin maksuihin; ja

| iv) | maaseuturahaston osalta asetuksen (EU) N:o 1305/2013 nojalla maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanon yhteydessä tuensaajille aiheutuneisiin menoihin ja maksajaviraston maksamiin maksuihin; |
| --- | --- |

iv)

maaseuturahaston osalta asetuksen (EU) N:o 1305/2013 nojalla maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanon yhteydessä tuensaajille aiheutuneisiin menoihin ja maksajaviraston maksamiin maksuihin;

| b) | mainitun täytäntöönpanoasetuksen 57 ja 59 artiklaa sovelletaan edelleen kaikkiin asetuksen (EU) N:o 1306/2013 perusteella suoritettuihin maksuihin kaikkien varainhoitovuosien osalta vuoteen 2022 saakka (kyseinen varainhoitovuosi mukaan lukien);” |
| --- | --- |

b)

mainitun täytäntöönpanoasetuksen 57 ja 59 artiklaa sovelletaan edelleen kaikkiin asetuksen (EU) N:o 1306/2013 perusteella suoritettuihin maksuihin kaikkien varainhoitovuosien osalta vuoteen 2022 saakka (kyseinen varainhoitovuosi mukaan lukien);”

| 5) | Korvataan 65 artiklan kolmannen kohdan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | 60 artiklaa sovelletaan varainhoitovuodesta 2023.” |
| --- | --- | --- |

5)

Korvataan 65 artiklan kolmannen kohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

60 artiklaa sovelletaan varainhoitovuodesta 2023.”

| 6) | Korvataan liitteet I, VIII ja IX tämän asetuksen liitteessä olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

6)

Korvataan liitteet I, VIII ja IX tämän asetuksen liitteessä olevalla tekstillä.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sen 2 artiklaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2023.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä huhtikuuta 2023

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 435, 6.12.2021, s. 187.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/128, annettu 21 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 soveltamissäännöistä maksajavirastojen ja muiden elinten, varainhoidon, tilien tarkastamisen ja hyväksymisen, tarkastusten, vakuuksien ja avoimuuden osalta (EUVL L 20, 31.1.2022, s. 131).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1306/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 908/2014, annettu 6 päivänä elokuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 soveltamissäännöistä maksajavirastojen ja muiden elinten, varainhoidon, tilien tarkastamisen ja hyväksymisen, tarkastuksia koskevien sääntöjen, vakuuksien ja avoimuuden osalta (EUVL L 255, 28.8.2014, s. 59).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1307/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 637/2008 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 608).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 228/2013, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2013, unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 247/2006 kumoamisesta (EUVL L 78, 20.3.2013, s. 23).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 229/2013, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2013, Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1405/2006 kumoamisesta (EUVL L 78, 20.3.2013, s. 41).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1144/2014, annettu 22 päivänä lokakuuta 2014 , sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa toteuttavista maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 3/2008 kumoamisesta (EUVL L 317, 4.11.2014, s. 56).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1305/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 487).

10

---

LIITE

”LIITE I

Johdon vahvistuslausuma – asetuksen 4 artiklassa tarkoitettu maksajavirasto

Minä, allekirjoittanut, ..., maksajaviraston .... johtaja, esitän kyseisen maksajaviraston tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 16.10.xxxx–15.10.xxxx+1.

Oman arvioni ja käytettävissäni olevien tietojen, kuten sisäisen tarkastuksen yksikön työn tulosten, perusteella vakuutan seuraavaa:

| — | esitetty tilinpäätös tarjoaa parhaan tietoni mukaan todenperäisen, täydellisen ja tarkan kuvan edellä tarkoitetun varainhoitovuoden menoista ja tuloista. Kaikki tiedossani olevat velat, ennakot, vakuudet ja varastot on merkitty tilinpitoon, ja kaikki perityt, maataloustukirahastoa ja maaseuturahastoa koskevat tulot on asianmukaisesti tuloutettu kyseisille rahastoille, |
| --- | --- |

—

esitetty tilinpäätös tarjoaa parhaan tietoni mukaan todenperäisen, täydellisen ja tarkan kuvan edellä tarkoitetun varainhoitovuoden menoista ja tuloista. Kaikki tiedossani olevat velat, ennakot, vakuudet ja varastot on merkitty tilinpitoon, ja kaikki perityt, maataloustukirahastoa ja maaseuturahastoa koskevat tulot on asianmukaisesti tuloutettu kyseisille rahastoille,

| — | olen ottanut käyttöön järjestelmän, joka tarjoaa kohtuullisen varmuuden






  i) | siitä, että maksut ovat lailliset ja sääntöjenmukaiset seuraavilta osin: asetuksen (EU) N:o 1307/2013 mukaisissa tukijärjestelmissä kalenterivuodelta 2022 ja sitä edeltäviltä vuosilta aiheutuneet menot ja suoritut maksut asetusten (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 229/2013, (EU) N:o 1308/2013 ja (EU) N:o 1144/2014 nojalla 31 päivään joulukuuta 2022 saakka täytäntöön pantujen toimenpiteiden osalta; Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2117 5 artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa ja 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen tukijärjestelmien osalta asetuksen (EU) N:o 1308/2013 nojalla 31 päivän joulukuun 2022 jälkeen ja kyseisten tukijärjestelmien päättymiseen asti toteutettavista toimista aiheutuvat menot ja suoritettavat maksut; sekä maaseuturahaston osalta asetuksen (EU) N:o 1305/2013 nojalla maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanon yhteydessä tuensaajille aiheutuneet menot ja maksajaviraston maksamat maksut; |
| --- | --- | --- |

—

olen ottanut käyttöön järjestelmän, joka tarjoaa kohtuullisen varmuuden

i)

siitä, että maksut ovat lailliset ja sääntöjenmukaiset seuraavilta osin: asetuksen (EU) N:o 1307/2013 mukaisissa tukijärjestelmissä kalenterivuodelta 2022 ja sitä edeltäviltä vuosilta aiheutuneet menot ja suoritut maksut asetusten (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 229/2013, (EU) N:o 1308/2013 ja (EU) N:o 1144/2014 nojalla 31 päivään joulukuuta 2022 saakka täytäntöön pantujen toimenpiteiden osalta; Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2117 5 artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa ja 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen tukijärjestelmien osalta asetuksen (EU) N:o 1308/2013 nojalla 31 päivän joulukuun 2022 jälkeen ja kyseisten tukijärjestelmien päättymiseen asti toteutettavista toimista aiheutuvat menot ja suoritettavat maksut; sekä maaseuturahaston osalta asetuksen (EU) N:o 1305/2013 nojalla maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanon yhteydessä tuensaajille aiheutuneet menot ja maksajaviraston maksamat maksut;

| ii) | siitä, että asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut hallintojärjestelmät toimivat asianmukaisesti ja varmistavat, että menot on suoritettu kyseisen asetuksen 37 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

ii)

siitä, että asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut hallintojärjestelmät toimivat asianmukaisesti ja varmistavat, että menot on suoritettu kyseisen asetuksen 37 artiklan mukaisesti;

| iii) | raportointijärjestelmän ja indikaattoreita koskevien tietojen laadusta ja luotettavuudesta asetuksessa (EU) 2021/2115 tarkoitettujen interventiotyyppien osalta ja siitä, että menot vastaavat raportoituja tuotoksia ja että ne on toteutettu sovellettavien hallintojärjestelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

iii)

raportointijärjestelmän ja indikaattoreita koskevien tietojen laadusta ja luotettavuudesta asetuksessa (EU) 2021/2115 tarkoitettujen interventiotyyppien osalta ja siitä, että menot vastaavat raportoituja tuotoksia ja että ne on toteutettu sovellettavien hallintojärjestelmien mukaisesti.

Tilinpäätökseen kirjatut menot käytettiin niiden aiottuun tarkoitukseen asetuksen (EU) 2021/2116 mukaisesti.

Vahvistan, että käyttöön on otettu asetuksen (EU) 2021/2116 59 artiklaan perustuvat toimivat ja oikeasuhteiset petostentorjuntatoimenpiteet ja että niissä otetaan huomioon havaitut riskit.

Kyseinen vakuutus annetaan kuitenkin seuraavin varauksin:

Lisäksi vahvistan, että tiedossani ei ole mitään julkistamatonta seikkaa, joka voisi vahingoittaa unionin taloudellisia etuja.

Allekirjoitus

LIITE VIII

ASETUKSEN 58 ARTIKLAN MUKAISTA AVOIMUUTTA KOSKEVAT TIEDOT

| Tuensaajan/oikeushenkilön/yhdistyksen nimi | Tuensaajan sukunimi | Jos osa ryhmää, emoyrityksen nimi ja alv-tunniste tai verotunniste | Kunta | Toimenpiteen/interventiotyypin/alan koodi liitteen IX mukaisesti | Erityistavoite (1) | Alkamispäivä (2) | Päättymispäivä (3) | Maataloustukirahaston toimikohtainen määrä | Maataloustukirahaston kokonaismäärä kyseisen tuensaajan osalta | Maaseuturahaston toimikohtainen määrä | Maaseuturahaston kokonaismäärä kyseisen tuensaajan osalta | Yhteisrahoituksen toimikohtainen määrä | Yhteisrahoituksen kokonaismäärä kyseisen tuensaajan osalta | Maaseuturahaston ja yhteisrahoitettujen määrien kokonaismäärä | EU:n määrän ja yhteisrahoitetun määrän kokonaismäärä kyseisen tuensaajan osalta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | 50  artikla | | 70  artikla | | 40  artikla | 110  artikla | 160  artikla |
| | | | | Koodi A | | | | 20  artikla | | | | | | | |
| | | | | Koodi B | | | | | | 40  artikla | | 25  artikla | | | |
| | | | | Koodi C | | | | 30  artikla | | | | | | | |
| | | | | Koodi D | | | | | | 30  artikla | | 15  artikla | | | |

Tuensaajan/oikeushenkilön/yhdistyksen nimi

Tuensaajan sukunimi

Jos osa ryhmää, emoyrityksen nimi ja alv-tunniste tai verotunniste

Kunta

Toimenpiteen/interventiotyypin/alan koodi liitteen IX mukaisesti

Erityistavoite (1)

Alkamispäivä (2)

Päättymispäivä (3)

Maataloustukirahaston toimikohtainen määrä

Maataloustukirahaston kokonaismäärä kyseisen tuensaajan osalta

Maaseuturahaston toimikohtainen määrä

Maaseuturahaston kokonaismäärä kyseisen tuensaajan osalta

Yhteisrahoituksen toimikohtainen määrä

Yhteisrahoituksen kokonaismäärä kyseisen tuensaajan osalta

Maaseuturahaston ja yhteisrahoitettujen määrien kokonaismäärä

EU:n määrän ja yhteisrahoitetun määrän kokonaismäärä kyseisen tuensaajan osalta

50  artikla

70  artikla

40  artikla

110  artikla

160  artikla

Koodi A

20  artikla

Koodi B

40  artikla

25  artikla

Koodi C

30  artikla

Koodi D

30  artikla

15  artikla

LIITE IX

TOIMENPIDE/INTERVENTIOTYYPPI/ALA, JOHON VIITATAAN 58 artikla
   (4)

| Toimenpiteen/interventiotyypin/alan koodi | Toimenpiteen/interventiotyypin/alan nimi | Toimenpiteen/interventiotyypin/alan tarkoitus |
| --- | --- | --- |
| | Asetuksen (EU) 2021/2115 16 artiklassa säädettyjen suorien tukien interventiotyyppien muodossa toteutettavat toimet | |
| | 1. | Tulotuki, jota ei ole sidottu tuotannon määrään |

Toimenpiteen/interventiotyypin/alan koodi

Toimenpiteen/interventiotyypin/alan nimi

Toimenpiteen/interventiotyypin/alan tarkoitus

Asetuksen (EU) 2021/2115 16 artiklassa säädettyjen suorien tukien interventiotyyppien muodossa toteutettavat toimet

1.

I.1

Kestävyysperusteinen perustulotuki

Perustulotuki on tuotannosta irrotettu pinta-alatuki. Tarkoituksena on tukea riittävien maataloustulojen ja maatilojen selviytymiskyvyn varmistamista koko unionin alueella, jotta saataisiin parannettua elintarviketurvaa.

I.2

Kestävyyteen tähtäävä täydentävä uudelleenjakotulotuki

Kestävyysperusteinen täydentävä uudelleenjakotulotuki on tuotannosta irrotettu pinta-alatuki. Tavoitteena on parantaa suorien tukien jakautumista jakamalla tukea suuremmilta tiloilta pienille tai keskisuurille tiloille.

I.3

Nuorten viljelijöiden täydentävä tulotuki

Nuorten viljelijöiden täydentävä tulotuki on tuotannosta irrotettu tuki, jolla tarjotaan tehostettua tulotukea nuorille viljelijöille, jotka aloittavat tilanpidon ensimmäistä kertaa. Tavoitteena on nykyaikaistaa maatalousalaa houkuttelemalla nuoria ja parantamalla heidän yrityksensä kehitystä.

I.4

Ilmasto- ja ympäristöjärjestelmät

Ekojärjestelmät ovat tuotannosta irrotettuja tukia. Tavoitteena on kohdentaa tulotuki ympäristön, ilmaston ja eläinten hyvinvoinnin kannalta suotuisiin maatalouskäytäntöihin.

I.5

Pienviljelijöiden tuet (28 artikla)

Pienviljelijöiden tuet on irrotettu tuotannosta, ja ne korvaavat kaikki muut suorat tuet asianomaisille tuensaajille. Pienviljelijöille maksettavien tukien tarkoituksena on edistää tuen tasapuolisempaa jakautumista ja vähentää sekä pieniä määriä tukea saavien tuensaajien että hallintoviranomaisten hallinnollista taakkaa.

| 2. | Tuotantomääriin sidotut suorat tuet |
| --- | --- |

2.

I.6

Tuotantosidonnainen tulotuki

Tuotantosidonnainen tulotuki kattaa tiettyihin tuotantoihin liittyvät hehtaari- tai eläinkohtaiset tuet. Tavoitteena on parantaa kilpailukykyä, kestävyyttä ja/tai laatua tietyillä aloilla ja tuotteissa, jotka ovat yhteiskunnallisista, taloudellisista tai ympäristöön liittyvistä syistä erityisen tärkeitä ja joiden osalta on kohdattu tiettyjä vaikeuksia.

I.7

Puuvillan lajikohtainen tuki

Puuvillan lajikohtainen tuki on tuotantosidonnainen tuki, jota myönnetään puuvillan tukikelpoiselle viljelyalalle hehtaaria kohden. Kyseessä on puuvillantuottajien jäsenvaltioille pakollinen järjestelmä, jolla tuetaan puuvillan tuotantoa alueilla, joilla se on tärkeää maatalouselinkeinon kannalta.

Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 liitteessä I säädetyt toimenpiteet

II.1

Perustukijärjestelmä (III osaston 1 luku, 1, 2, 3 ja 5 jakso)

Perustukijärjestelmä on tuotannosta irrotettu pinta-alatuki, joka perustuu viljelijöille myönnettäviin tukioikeuksiin. Tavoitteena on tukea viljelijöiden tuloja, jotka ovat keskimäärin huomattavasti alhaisemmat kuin muualla taloudessa keskimäärin.

II.2

Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä (36 artikla)

Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä koostuu tuotannosta irrotetusta pinta-alatuesta, jota maksetaan viljelijän ilmoittamista tukikelpoisista hehtaareista. Tavoitteena on tukea viljelijöiden tuloja, jotka ovat keskimäärin huomattavasti alhaisemmat kuin muualla taloudessa keskimäärin.

II.3

Uudelleenjakotuki (III osasto, 2 luku)

Uudelleenjakotuki on tuotannosta irrotettu pinta-alatuki. Tavoitteena on tukea pienehköjä tiloja myöntämällä niille perustukijärjestelmän puitteissa ylimääräistä tukea ensimmäisistä ilmoitetuista hehtaareista.

II.4

Tuki ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisiin maatalouskäytäntöihin (III osasto, 3 luku)

Viherryttäminen on tuotannosta irrotettu hehtaarikohtainen pinta-alatuki. Tavoitteena on noudattaa kolmea ilmastoa ja ympäristöä suosivaa maatalouskäytäntöä: viljelyn monipuolistaminen, pysyvän nurmen säilyttäminen ja ekologisen alan säilyttäminen maatalousmaalla

II.5

Tuet luonnonhaitta-alueille (III osasto, 4 luku)

Luonnonhaitta-alueiden tuki on tuotannosta irrotettu pinta-alatuki, joka myönnetään perustuen lisäksi viljelijöille. Tavoitteena on tukea viljelijöitä, jotka ovat sijoittautuneet alueille, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita.

II.6

Nuorten viljelijöiden tuki (III osasto, 5 luku)

Nuorten viljelijöiden tuki on tuotannosta irrotettu tuki, jolla tarjotaan tehostettua tulotukea nuorille viljelijöille, jotka ovat aloittaneet tilanpidon ensimmäistä kertaa. Tavoitteena on edistää uusien taloudellisten toimintojen luomista ja kehittämistä maatalousalalla, mikä on olennaisen tärkeää unionin maatalousalan kilpailukyvyn kannalta.

II.7

Vapaaehtoinen tuotantosidonnainen tuki (IV osasto, 1 luku)

Vapaaehtoinen tuotantosidonnainen tuki kattaa tiettyihin tuotantoihin liittyvät hehtaari- tai eläinkohtaiset tuet. Tavoitteena on parantaa kilpailukykyä ja kestävyyttä aloilla, jotka ovat taloudellisista, yhteiskunnallisista tai ympäristöön liittyvistä syistä erityisen tärkeitä ja joiden osalta on kohdattu tiettyjä vaikeuksia.

II.8

Puuvillan lajikohtainen tuki (IV osasto, 2 luku)

Puuvillan lajikohtainen tuki on tuotantosidonnainen tuki, jota myönnetään puuvillan tukikelpoiselle viljelyalalle hehtaaria kohden. Kyseessä on puuvillaa tuottaville jäsenvaltioille pakollinen järjestelmä, jolla tuetaan puuvillan tuotantoa alueilla, joilla se on tärkeää maatalouselinkeinon kannalta.

II.9

Pienviljelijäjärjestelmä (V osasto)

Pienviljelijäjärjestelmä on irrotettu tuotannosta, ja se korvaa kaikki muut suorat tuet asianomaisille tuensaajille. Tarkoituksena on edistää tuen tasapuolisempaa jakautumista ja vähentää sekä pieniä määriä tukea saavien tuensaajien että hallintoviranomaisten hallinnollista taakkaa.

II.10

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009
   (5)
  liitteessä I säädetyt toimenpiteet

Näiden suorien tukien tavoitteena on irrottaa tuki viljely- ja kotieläintuotannosta viljelijöiden tulotuen parantamiseksi.

Asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklassa säädettyjen alakohtaisten interventioiden muodossa toteutettavat toimet

III.1

Hedelmä- ja vihannesalalla (49–53 artikla)

Tavoitteena on tukea hedelmä- ja vihannesalan tarjonnan keskittymistä, kilpailukykyä ja kestävyyttä. Sitä toteuttavat asetuksen (EU) N:o 1308/2013 mukaisesti hyväksytyt tuottajaorganisaatiot tai niiden yhteenliittymät, jotka hallinnoivat toimintaohjelmia asetuksen (EU) 2021/2115 mukaisesti. Tuensaajia ovat tuottajaorganisaatiot ja tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymät. Ohjelmien kesto on kolmesta seitsemään vuotta, ja niiden hallinnointiperuste on varainhoitovuosi. Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä jokainen ohjelma.

III.2

Mehiläistuotteiden alalla (54, 55 ja 56 artikla)

Tavoitteena on tukea mehiläishoitajia, mehiläistuotteiden laatua ja markkinoita.

III.3

Viinialalla (57–60 artikla)

Tavoitteena on tukea viinialan kilpailukykyä ja kestävyyttä. Jäsenvaltiot hallinnoivat ohjelmia kansallisella tasolla osana strategiasuunnitelmaansa, ja niiden hallinnointiperuste on varainhoitovuosi. Tuensaajia ovat viininviljelijät sekä viininvalmistuksen ja kaupan alan toimijat tai niiden yhteenliittymät/organisaatiot. Toimet, jotka jäsenvaltioiden on hyväksyttävä, voivat olla vuotuisia tai monivuotisia.

III.4

Humala-alalla (61 ja 62 artikla)

Tavoitteena on tukea humala-alan tarjonnan keskittymistä, kilpailukykyä ja kestävyyttä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 mukaisesti hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden tai niiden yhteenliittymien kautta, jotka hallinnoivat toimintaohjelmia asetuksen (EU) 2021/2115 mukaisesti. Tuensaajia ovat tuottajaorganisaatiot ja tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymät. Ohjelmien kesto on kolmesta seitsemään vuotta, ja niiden hallinnointiperuste on varainhoitovuosi. Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä jokainen ohjelma.

III.5

Oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla (63, 64 ja 65 artikla)

Tavoitteena on tukea oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien tarjonnan keskittymistä, kilpailukykyä ja kestävyyttä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 mukaisesti hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden tai niiden yhteenliittymien kautta, jotka hallinnoivat toimintaohjelmia asetuksen (EU) 2021/2115 mukaisesti. Tuensaajia ovat tuottajaorganisaatiot ja tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymät. Ohjelmien kesto on kolmesta seitsemään vuotta, ja niiden hallinnointiperuste on varainhoitovuosi. Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä jokainen ohjelma.

III.6

Muilla asetuksen (EU) N:o 1308/2013 1 artiklan 2 kohdan a–h, k, m, o–t ja w alakohdassa tarkoitetuilla aloilla sekä asetuksen (EU) 2021/2115 liitteessä XIII lueteltuja tuotteita koskevilla aloilla (66, 67 ja 68 artikla)

Tavoitteena on tukea kyseisten alojen tarjonnan keskittymistä, kilpailukykyä ja kestävyyttä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 mukaisesti hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden tai niiden yhteenliittymien sekä jäsenvaltioiden tilapäisesti hyväksymien tuottajaryhmien kautta, jotka hallinnoivat toimintaohjelmia asetuksen (EU) 2021/2115 mukaisesti. Tuensaajia ovat tuottajaorganisaatiot, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymät tai tuottajaryhmät. Ohjelmien kesto on kolmesta seitsemään vuotta, ja niiden hallinnointiperuste on varainhoitovuosi. Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä jokainen ohjelma.

Asetuksessa (EU) N:o 1308/2013 säädetyt toimenpiteet

IV.1

Julkinen interventio (I luku, 2 jakso)

Jos jonkin maataloustuotteen markkinahinta putoaa tietyn tason alapuolelle, jäsenvaltioiden viranomaiset voivat markkinoiden vakauttamiseksi ostaa ylijäämän. Ylijäämä voidaan varastoida, kunnes markkinahinta nousee. Julkaistavia yksikköjä ovat ne, jotka saavat tukea, toisin sanoen yksiköt, joilta tuote on ostettu.

IV.2

Yksityisen varastoinnin tuki (I luku, 3 jakso)

Myönnetyn tuen tavoitteena on tukea tilapäisesti tiettyjen tuotteiden tuottajia yksityisen varastoinnin kustannusten osalta.

IV.3

EU:n koulujakelujärjestelmä, kouluhedelmä- ja koulumaitojärjestelmät (II luku, 1 jakso)

Tuen tavoitteena on tukea maataloustuotteiden jakamista lapsille päiväkodeissa, esikouluissa, ala- ja yläkouluissa sekä toisen asteen oppilaitoksissa. Tavoitteena on lisätä hedelmien, vihannesten ja maidon osuutta lasten ruokavaliossa ja edistää hyviä ruokailutottumuksia.

IV.4

Poikkeukselliset toimenpiteet (I luku, 1, 2 ja 3 jakso)

Erityistoimenpiteiden, jotka on myönnetty asetuksen (EU) N:o 1308/2013 219 artiklan 1 kohdan, 220 artiklan 1 kohdan ja 221 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla, tavoitteena on tukea maatalousmarkkinoita asetuksen (EU) 2021/2116 5 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

IV.5

Hedelmä- ja vihannesalan tuki (II luku, 3 jakso)

Tuottajia kannustetaan liittymään tuottajaorganisaatioihin. Tuottajaorganisaatiot saavat tukea toimintaohjelmien toteuttamiseen kansallisen strategian perusteella. Myönnetyn tuen tavoitteena on myös lieventää kriiseistä johtuvaa tulojen vaihtelua. Tukea myönnetään seuraaviin kriisinehkäisy- ja -hallintatoimenpiteisiin toimintaohjelmien puitteissa: markkinoiltapoisto, raakana korjaaminen tai korjaamatta jättäminen, menekinedistäminen ja tiedotus, koulutus, satovakuutukset, lainansaannin helpottaminen sekä keskinäisten rahastojen (viljelijöiden omistamat vakauttamisrahastot) perustamisesta aiheutuvien hallinnollisten kustannusten kattaminen.

IV.6

Viinialan tuki (II luku, 4 jakso)

Eri tukien tavoitteena on varmistaa markkinoiden tasapaino ja parantaa unionin viinin kilpailukykyä: tuki kolmansien maiden markkinoilla toteutettaviin viinin menekinedistämistoimiin sekä vastuullisesta viininkulutuksesta ja unionin suojattujen alkuperänimitysten (SAN) ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen (SMM) järjestelmistä tiedottamiseen; viinitilojen rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen liittyviin kustannuksiin osallistuminen, tuki viinitiloihin ja kaupan pitämiseen tehtäviin investointeihin sekä innovointiin; tuki raakana korjaamiseen, keskinäisiin rahastoihin, satovakuutuksiin ja sivutuotteiden tislaamiseen.

IV.7

Tuki oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla (II luku, 2 jakso)

Tuki tuottajaorganisaatioiden, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymien tai toimialakohtaisten organisaatioiden kolmivuotisille toimintaohjelmille yhdellä tai useammalla seuraavista aloista: oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alan markkinoiden seuranta ja hallinnointi; oliivinviljelyn ympäristövaikutusten parantaminen; oliivinviljelyn kilpailukyvyn parantaminen nykyaikaistamisen avulla; oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien tuotannon laadun parantaminen; jäljitettävyysjärjestelmä sekä laadun varmentaminen ja suojaaminen oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla; tiedottaminen tuottajaorganisaatioiden, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymien ja toimialakohtaisten organisaatioiden toimista oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien laadun parantamiseksi.

IV.8

Mehiläishoitoalan tuki (II luku, 5 jakso)

Myönnetyn tuen tavoitteena on tukea tätä alaa mehiläishoito-ohjelmien kautta hunajan tuotannon ja kaupan pitämisen parantamiseksi.

IV.9

Humala-alan tuki (II luku, 6 jakso)

Humalan tuottajaorganisaatioille myönnettävä tuki.

Asetuksen (EU) 2021/2115 69 artiklassa säädettyjen maaseudun kehittämisen interventiotyyppien muodossa toteutettavat toimet

V.1

Ympäristö-, ilmasto- ja muut hoitositoumukset

Myönnetyn tuen tavoitteena on korvata viljelijöille, metsänomistajille ja muille maankäyttäjille lisäkustannukset ja tulonmenetykset, jotka liittyvät vapaaehtoisiin ympäristö-, ilmasto- ja muihin hoitositoumuksiin, jotka menevät pakollisia vaatimuksia pidemmälle ja edistävät YMP:n erityistavoitteita erityisesti ympäristön, ilmaston ja eläinten hyvinvoinnin alalla.

V.2

Luonnonhaitat tai muut aluekohtaiset haitat

Myönnettävän tuen tavoitteena on korvata viljelijöille kokonaan tai osittain lisäkustannukset ja tulonmenetykset, jotka liittyvät luonnonhaittoihin tai muihin aluekohtaisiin haittoihin asianomaisella alueella, kuten vuoristoalueilla.

V.3

Tietyistä pakollisista vaatimuksista johtuvat aluekohtaiset rajoitteet

Myönnetyn tuen tavoitteena on korvata viljelijöille, metsänomistajille ja muille maankäyttäjille kaikki tai osa niistä lisäkustannuksista ja tulonmenetyksistä, jotka liittyvät Natura 2000 -direktiivien (neuvoston direktiivi 92/43/ETY (6) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY (7)) tai maatalousalueiden osalta vesipuitedirektiivin (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY (8)) täytäntöönpanosta johtuviin vaatimuksiin kyseisellä alueella.

V.4

Investoinnit, kasteluun tehtävät investoinnit mukaan luettuina

Myönnettävän tuen tavoitteena on tukea aineelliseen tai aineettomaan omaisuuteen tehtäviä investointeja, kasteluun tehtävät investoinnit mukaan luettuina, joilla edistetään yhden tai useamman YMP:n erityistavoitteen saavuttamista.

V.5

Nuorten viljelijöiden ja uusien viljelijöiden tilanpidon aloittaminen ja maaseudun yritystoiminnan käynnistäminen

Myönnettävän tuen tavoitteena on tukea nuorten viljelijöiden ja uusien viljelijöiden tilanpidon aloittamista ja tietyin edellytyksin maaseudun yritystoiminnan käynnistämistä yhden tai useamman YMP:n erityistavoitteen saavuttamiseksi.

V.6

Riskinhallintavälineet

Myönnetyn tuen tavoitteena on edistää riskinhallintavälineitä, jotka auttavat viljelijöitä hallitsemaan maataloustoimintaansa liittyviä tuotanto- ja tuloriskejä, joihin he eivät voi vaikuttaa.

V.7

Yhteistyö

Myönnettävän tuen tavoitteena on tukea yhteistyötä yhden tai useamman YMP:n erityistavoitteen saavuttamiseksi. Tähän sisältyy yhteistyötuki seuraaville:

| a) | maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden toimijaryhmien toimien valmistelu ja täytäntöönpano; |
| --- | --- |

a)

maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden toimijaryhmien toimien valmistelu ja täytäntöönpano;

| b) | Leader-ohjelman valmistelu ja täytäntöönpano; |
| --- | --- |

b)

Leader-ohjelman valmistelu ja täytäntöönpano;

| c) | unionin ja jäsenvaltioiden tunnustettujen laatujärjestelmien ja niiden käytön edistäminen ja tukeminen viljelijöiden keskuudessa; |
| --- | --- |

c)

unionin ja jäsenvaltioiden tunnustettujen laatujärjestelmien ja niiden käytön edistäminen ja tukeminen viljelijöiden keskuudessa;

| d) | tuottajaryhmien, tuottajaorganisaatioiden tai toimialakohtaisten organisaatioiden tukeminen; |
| --- | --- |

d)

tuottajaryhmien, tuottajaorganisaatioiden tai toimialakohtaisten organisaatioiden tukeminen;

| e) | älykkäitä kyliä koskevien strategioiden valmistelu ja täytäntöönpano; |
| --- | --- |

e)

älykkäitä kyliä koskevien strategioiden valmistelu ja täytäntöönpano;

| f) | muiden yhteistyömuotojen tukeminen. |
| --- | --- |

f)

muiden yhteistyömuotojen tukeminen.

V.8

Tietämyksen vaihto ja tiedon levittäminen

Myönnettävän tuen tavoitteena on tukea tietämyksen vaihtoa ja tiedotustoimia, joilla edistetään yhtä tai useampaa YMP:n erityistavoitetta ja jotka kohdistuvat erityisesti luonnon, ympäristön ja ilmaston suojeluun, mukaan lukien ympäristökasvatus- ja tiedotustoimet sekä maaseutuyritysten ja -yhteisöjen kehittäminen. Tällaisiin toimiin voi sisältyä toimia, joilla edistetään innovointia, koulutusta ja neuvontaa sekä tietämyksen ja tiedon vaihtoa ja levittämistä.

Asetuksen (EU) N:o 1305/2013 III osaston I luvussa säädetyt toimenpiteet

VI.1

Tietämyksen siirtoa ja tiedotusta koskevat toimet (14 artikla)

Tämä toimenpide koskee koulutusta ja muuntyyppisiä toimia, kuten työpajoja, valmennusta, esittelytoimia, tiedotustoimia, maatilan- ja metsänhoitoa koskevaa lyhytkestoista vaihtoa ja vierailujärjestelyjä. Tavoitteena on parantaa maa-, elintarvike- ja metsätalousalalla toimivien henkilöiden, maankäyttäjien sekä maaseutualueilla toimivien pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) inhimillisiä voimavaroja.

VI.2

Neuvonta-, tilanhoito- ja lomituspalvelut (15 artikla)

Toimenpiteen tavoitteena on neuvontapalvelujen käytön sekä tilanhoito- ja lomituspalvelujen ja maatalouden neuvontapalvelujen perustamisen kautta parantaa maa- ja metsätilojen sekä pk-yritysten kestävää hallintoa, taloudellista suorituskykyä ja ympäristönsuojelun tasoa. Toimenpiteellä edistetään myös neuvojien koulutusta.

VI.3

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmät (16 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on tukea kaikkia unionin, kansallisiin tai vapaaehtoisiin laatujärjestelmiin liittyviä uusia toimijoita. Tukea voidaan myöntää myös kustannuksiin, joita aiheutuu tiedotus- ja menekinedistämistoimista, joiden tavoitteena on antaa kuluttajille tietoa kyseisiin unionin ja kansallisiin laatujärjestelmiin kuuluvista tuotteista ja niiden erityislaadusta.

VI.4

Investoinnit fyysiseen omaisuuteen (17 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on parantaa maatilojen ja maaseutuyritysten taloudellista suorituskykyä ja ympäristönsuojelun tasoa, lisätä maataloustuotteiden kaupan pitämisen ja jalostusalan toiminnan tehokkuutta, varmistaa maa- ja metsätalouden kehittämisen edellyttämän infrastruktuurin saatavuus sekä tukea ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia ei-tuotannollisia investointeja.

VI.5

Luonnonkatastrofien vahingoittamien maatalouden tuotantomahdollisuuksien palauttaminen ja aiheellisten ennalta ehkäisevien toimien käyttöönotto (18 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on parantaa maatilojen ja maaseutuyritysten taloudellista suorituskykyä ja ympäristönsuojelun tasoa, lisätä maataloustuotteiden kaupan pitämisen ja jalostusalan toiminnan tehokkuutta, varmistaa maa- ja metsätalouden kehittämisen edellyttämän infrastruktuurin saatavuus sekä tukea ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia ei-tuotannollisia investointeja.

VI.6

Tila- ja yritystoiminnan kehittäminen (19 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on myöntää tukea uuden elinkelpoisen taloudellisen toiminnan perustamiseen ja kehittämiseen, kuten nuorten viljelijöiden maatilatoiminnan aloittamiseen, uusiin maaseutuelinkeinoihin tai pientilojen kehittämiseen. Tukea voidaan myöntää myös uusille tai olemassa oleville yrityksille sellaisiin investointeihin ja muun kuin maataloustoiminnan kehittämiseen, jotka ovat maaseutualueiden kehittämisen ja kilpailukyvyn kannalta tarpeellisia, sekä kaikille viljelijöille, jotka monipuolistavat maataloustoimintaansa. Toimenpiteestä myönnetään tukia viljelijöille, jotka ovat tukikelpoisia pienviljelijäjärjestelmässä ja siirtävät tilansa pysyvästi toiselle viljelijälle.

VI.7

Peruspalvelut ja kylien kunnostus maaseutualueilla (20 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on tukea toimia, joilla pyritään hyödyntämään kasvupotentiaalia ja edistämään maaseutualueiden ympäristön kestävyyttä ja sosioekonomista kestävyyttä, erityisesti kehittämällä paikallista infrastruktuuria (mukaan lukien laajakaista, uusiutuva energia ja sosiaalinen infrastruktuuri) ja paikallisia peruspalveluja sekä kunnostamalla kyliä ja toteuttamalla maaseutumaiseman kulttuuri- ja luonnonperinnön kunnostamiseen ja parantamiseen tähtääviä toimia. Toimenpiteellä tuetaan myös toimintojen siirtämistä sekä sellaisia rakennusten ja muiden tilojen muutostöitä, joilla pyritään parantamaan elämänlaatua tai lisäämään ympäristönsuojelun tasoa.

VI.8

Investoinnit metsäalueiden kehittämiseen ja metsien elinkelpoisuuden parantamiseen (21 artikla, 22–26 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on edistää investointeja metsäalueiden kehittämiseen ja metsien suojeluun sekä tukea innovointia metsätalouden, metsätalousteknologian ja metsätaloustuotteiden aloilla, jotta voidaan lisätä maaseutualueiden kasvupotentiaalia.

VI.9

Metsitys ja puustoisen maan muodostaminen (22 artikla)

Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on tukea metsitystä ja puustoisen maan muodostamista koskevia toimia maatalousmaalla ja muulla kuin maatalousmaalla.

VI.10

Peltometsätalousjärjestelmien käyttöönotto, elvyttäminen tai uudistaminen (23 artikla)

Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on tukea peltometsätalousjärjestelmien käyttöönottoa ja käytänteitä, joissa monivuotisia puumaisia lajeja kasvatetaan tarkoituksellisesti yhdessä viljelykasvien ja/tai eläinten kanssa samassa maanhoitoyksikössä.

VI.11

Metsäpaloista, luonnonkatastrofeista ja muista katastrofeista metsille aiheutuvien vahinkojen ennalta ehkäiseminen ja korjaaminen (24 artikla)

Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on tukea metsäpalojen ja muiden luonnonkatastrofien, myös tuhoojien, tautien ja ilmastonmuutokseen liittyvien ilmiöiden aiheuttamien vahinkojen ennalta ehkäisemistä ja vahinkoa kärsineiden metsätalouden tuotantomahdollisuuksien palauttamista (raivaus ja uudelleenistutus).

VI.12

Investoinnit, joilla parannetaan metsäekosysteemien kestävyyttä ja ympäristöarvoa (25 artikla)

Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on tukea toimia, joilla lisätään metsien ympäristöarvoa, parannetaan metsien kykyä sopeutua ilmastonmuutokseen ja lieventää ilmastonmuutoksen vaikutuksia, tarjotaan ekosysteemipalveluja ja lisätään metsien yleishyödyllistä arvoa. Tavoitteena on varmistaa metsän ympäristöarvon lisääminen.

VI.13

Investoinnit metsätalousteknologiaan sekä metsätaloustuotteiden jalostukseen, käyttöönottoon ja kaupan pitämiseen (26 artikla)

Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on tukea investointeja laitteisiin ja/tai välineisiin, joita käytetään puun kaatoon, hakkuuseen, käyttöönottoon ja käsittelyyn ennen sen teollista sahaamista. Toimenpiteen päätavoitteena on metsän taloudellisen arvon lisääminen.

VI.14

Tuottajaryhmien ja -organisaatioiden perustaminen (27 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on helpottaa maa- ja metsätalousalan tuottajaryhmien ja -organisaatioiden perustamista erityisesti ensimmäisinä vuosina, jolloin aiheutuu ylimääräisiä kustannuksia, jotta tuottajat voivat vastata yhdessä markkinoiden haasteisiin ja lisätä neuvotteluvoimaansa tuotannossa ja tuotannon kaupan pitämisessä, myös paikallisilla markkinoilla.

VI.15

Maatalouden ympäristö- ja ilmastotuet (28 artikla)

Toimenpiteen tavoitteena on kannustaa maankäyttäjiä soveltamaan maatalouskäytäntöjä, jotka edistävät ympäristön, maiseman ja luonnonvarojen suojelua sekä ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista. Toimenpide voi kattaa ympäristön kannalta suotuisien maatalouskäytäntöjen parannusten lisäksi jo käytössä olevat suotuisat käytännöt.

VI.16

Luonnonmukainen maatalous (29 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on tukea luonnonmukaisen maatalouden käytäntöihin ja menetelmiin siirtymistä ja/tai tällaisten käytäntöjen ja menetelmien ylläpitämistä ja kannustaa viljelijöitä osallistumaan tällaisiin järjestelmiin, jotta he voivat vastata ympäristöä säästävien maatalouskäytäntöjen lisääntyneeseen yhteiskunnalliseen kysyntään.

VI.17

Natura 2000 -tuet ja vesipuitedirektiivin mukaiset tuet (30 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on myöntää korvausta tuensaajille, jotka kärsivät erityisistä haitoista alueilla, joihin sovelletaan erityisiä pakollisia vaatimuksia direktiivien 92/43/ETY, 2009/147/EY ja 2000/60/EY täytäntöönpanon vuoksi, verrattuna viljelijöiden ja metsien hoitajien tilanteeseen sellaisilla muilla alueilla, joilla tällaisia haittoja ei esiinny.

VI.18

Tuet alueille, joilla on luonnonoloista johtuvia tai muita erityisrajoitteita (31 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on tukea tuensaajia, joiden tilat sijaitsevat vuoristoalueilla tai muilla alueilla, joilla on luonnonoloista johtuvia huomattavia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita.

VI.19

Eläinten hyvinvointi (33 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on myöntää tukea viljelijöille, jotka sitoutuvat vapaaehtoisesti toteuttamaan toimia, joihin sisältyy yksi tai useampi eläinten hyvinvointia edistävä sitoumus.

VI.20

Metsätalouden ympäristö- ja ilmastopalvelut ja metsien suojelu (34 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on vastata tarpeeseen edistää metsien ja puustoisen maan kestävää hoitoa ja parantamista, luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen ja parantaminen mukaan luettuna, suojella ja parantaa vesi- ja maaperäresursseja sekä torjua ilmastonmuutosta. Sillä vastataan myös tarpeeseen säilyttää metsän geenivaroja, muun muassa kehittämällä erilaisia metsälajeja erityisiin paikallisiin olosuhteisiin sopeutumiseksi.

VI.21

Yhteistyö (35 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on edistää yhteistyömuotoja, joihin osallistuu vähintään kaksi yhteisöä ja jotka liittyvät muun muassa seuraaviin: pilottihankkeet; uusien tuotteiden, käytäntöjen, menetelmien ja teknologioiden kehittäminen maataloudessa, elintarvikealalla ja metsätaloudessa; matkailupalvelut; lyhyet toimitusketjut ja paikalliset markkinat; yhteiset toimet tai käytännöt ympäristön suojelemiseksi tai ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi; hankkeet, joiden tavoitteena on biomassan kestävä saatavuus; muiden kuin Leader-aloitteeseen kuuluvien paikallisten strategioiden täytäntöönpano; metsäsuunnitelmat; ja maataloustoiminnan monipuolistaminen tukemalla maatilojen kuntouttavaan käyttöön suuntautuvaa toimintaa.

VI.22

Riskienhallinta (36 artikla)

Tämä toimenpide tarjoaa uuden riskinhallintavälineen, jolla parannetaan jo olemassa olevia, jäsenvaltioiden kansallisten suorien tukien määrärahoista rahoittamia keinoja tukea vakuutuksia ja keskinäisiä rahastoja. Tavoitteena on auttaa viljelijöitä, joihin kohdistuu nykyisin yhä enemmän taloudellisia ja ympäristöön liittyviä riskejä. Toimenpide sisältää lisäksi tulojen vakauttamisvälineen, josta tuetaan viljelijöitä, joiden tulot laskevat voimakkaasti.

VI.22a

Poikkeuksellinen väliaikainen tuki viljelijöille ja pk-yrityksille, joihin covid-19-kriisi erityisesti vaikuttaa (39 b artikla)

Tämän toimenpiteen tarkoituksena on tarjota viljelijöille ja pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) väliaikaista tukea covid-19-kriisin vuoksi.

VI.22b

Poikkeuksellinen väliaikainen tuki viljelijöille ja pk-yrityksille, joihin Venäjän Ukrainaan kohdistama hyökkäys erityisesti vaikuttaa (39 c artikla)

Tämän toimenpiteen tarkoituksena on tarjota viljelijöille ja pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) väliaikaista tukea Venäjään Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vuoksi.

VI.23

Kroatian täydentävien kansallisten suorien tukien rahoitus (40 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on tarjota täydentäviin kansallisiin suoriin tukiin oikeutetuille viljelijöille Kroatiassa maaseuturahastosta lisätukea.

VI.24

Tuki paikalliseen Leader-kehittämiseen (yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen) (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (9) 35 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on säilyttää Leader paikallisen tason yhdennetyn alueellisen kehityksen välineenä, jolla vaikutetaan suoraan maaseudun tasapainoiseen aluekehitykseen maaseudun kehittämispolitiikan tavoitteiden mukaisesti.

VI.25

Tekninen apu (51–54 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on antaa jäsenvaltioille mahdollisuus antaa teknistä apua toimiin, joilla parannetaan Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) hallinnointiin liittyvää hallintokapasiteettia. Nämä toimet voivat koskea valmistelua, hallinnointia, seurantaa, arviointia, tiedotusta ja viestintää, verkostoitumista ja kanteluiden käsittelyä sekä maaseudun kehittämisohjelmien valvontaa ja tarkastusta.

VII.1

Asetuksessa (EU) N:o 228/2013 säädetyt toimenpiteet

Posei-toimenpiteet ovat perussopimuksen 349 artiklan mukaisia syrjäisimpien alueiden rajoitteiden huomioon ottamiseksi käyttöön otettuja maatalousalan erityistoimenpiteitä. Ne sisältävät kaksi osiota: erityinen hankintajärjestelmä sekä paikallista maataloustuotantoa edistävät erityistoimenpiteet. Ensimmäiseksi mainitulla osiolla pyritään tasaamaan välttämättömien tuotteiden hankinnan lisäkustannuksia, joita näille alueille aiheutuu niiden syrjäisen sijainnin vuoksi (tuki unionista tuleville tuotteille ja vapautukset kolmansista maista tulevien tuotteiden tuontitulleista) ja toisella osiolla tuetaan paikallisen maatalousalan kehittämistä (suorat tuet ja markkinatoimenpiteet). Posei-toimenpiteestä voidaan rahoittaa myös kasvinsuojeluohjelmia.

VIII.1

Asetuksessa (EU) N:o 229/2013 säädetyt toimenpiteet

Pienimpiä Egeanmeren saaria koskevaa järjestelmä on Posein kaltainen, mutta sillä ei ole perussopimuksessa samaa oikeusperustaa ja sitä sovelletaan pienemmässä mittakaavassa kuin Posei-toimenpidettä. Siihen sisältyy sekä erityinen hankintajärjestelmä (tuki unionista tuleville tuotteille) että paikallista maataloustuotantoa edistäviä erityistoimenpiteitä, jotka muodostuvat määrätyille paikallisille tuotteille myönnettävästä lisätuesta.

IX.1

Asetuksessa (EU) N:o 1144/2014 säädetyt tiedotus- ja menekinedistämistoimet

Sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa toteutettavat maataloustuotteita ja maataloustuotteista valmistettavia tiettyjä elintarvikkeita koskevat asetuksessa (EU) N:o 1144/2014 tarkoitetut tiedotus- ja menekinedistämistoimet voidaan mainitussa asetuksessa säädetyin edellytyksin rahoittaa kokonaan tai osittain unionin talousarviosta. Toimet on toteuttava tiedotus- ja menekinedistämisohjelman muodossa.

---

(1)  Toimen erityistavoitteen on vastattava yhtä tai useampaa asianomaista toimea koskevassa unionin lainsäädännössä asetettua tavoitetta, kuten liitteessä IX kuvataan. Erityisesti asetuksen (EU) 2021/2115 mukaisen toimen erityistavoitteen (erityistavoitteiden) on vastattava mainitun asetuksen 6 artiklassa vahvistettuja erityistavoitteita ja oltava johdonmukainen jäsenvaltion YMP-suunnitelman kanssa. Lisäksi asetusten (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1307/2013 ja (EU) N:o 1308/2013 mukaisten toimien erityistavoitteiden on vastattava asetuksen (EU) N:o 1306/2013 110 artiklan 2 kohdassa vahvistettuja tavoitteita (lisäohjeita löytyy yhteisen maatalouspolitiikan seuranta- ja arviointikehystä 2014–2020 koskevasta teknisestä käsikirjasta).

1

(2)  Kun kyseessä ovat suorien tukien muodossa olevat interventiotyypit, maaseudun kehittämisen interventiotyypit, jotka liittyvät luonnonhaittoihin tai muihin aluekohtaisiin haittoihin sekä tietyistä pakollisista vaatimuksista johtuviin aluekohtaisiin rajoitteisiin, sekä asetusten (EU) N:o 228/2013 ja (EU) N:o 229/2013 mukaiset toimenpiteet, tiedot alkamispäivästä eivät ole merkityksellisiä, koska kyseiset toimenpiteet ja interventiotoimien tyypit ovat vuotuisia.

2

(3)  Kun kyseessä ovat suorien tukien muodossa olevat interventiotyypit, maaseudun kehittämisen interventiotyypit, jotka liittyvät luonnonhaittoihin tai muihin aluekohtaisiin haittoihin sekä tietyistä pakollisista vaatimuksista johtuviin aluekohtaisiin rajoitteisiin, sekä asetusten (EU) N:o 228/2013 ja (EU) N:o 229/2013 mukaiset toimenpiteet, tiedot päättymispäivästä eivät ole merkityksellisiä, koska kyseiset toimenpiteet ja interventiotoimien tyypit ovat vuotuisia.

3

Seuraavien tietojen julkaisemiseksi:

| a) | asetuksen (EU) N:o 1307/2013 mukaisissa tukijärjestelmissä kalenterivuodelta 2022 ja sitä edeltäviltä vuosilta aiheutuneet menot ja suoritetut maksut; |
| --- | --- |

a)

asetuksen (EU) N:o 1307/2013 mukaisissa tukijärjestelmissä kalenterivuodelta 2022 ja sitä edeltäviltä vuosilta aiheutuneet menot ja suoritetut maksut;

| b) | toimenpiteet, joita pannaan täytäntöön asetusten (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 229/2013, (EU) N:o 1308/2013 ja (EU) N:o 1144/2014 nojalla 31 päivään joulukuuta 2022 saakka; |
| --- | --- |

b)

toimenpiteet, joita pannaan täytäntöön asetusten (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 229/2013, (EU) N:o 1308/2013 ja (EU) N:o 1144/2014 nojalla 31 päivään joulukuuta 2022 saakka;

| c) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 5 artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa ja 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen tukijärjestelmien osalta asetuksen (EU) N:o 1308/2013 nojalla 31 päivän joulukuun 2022 jälkeen ja kyseisten tukijärjestelmien päättymiseen asti toteutettavista toimista aiheutuvat menot ja suoritettavat maksut; ja |
| --- | --- |

c)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 5 artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa ja 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen tukijärjestelmien osalta asetuksen (EU) N:o 1308/2013 nojalla 31 päivän joulukuun 2022 jälkeen ja kyseisten tukijärjestelmien päättymiseen asti toteutettavista toimista aiheutuvat menot ja suoritettavat maksut; ja

| d) | asetuksen (EU) N:o 1305/2013 nojalla maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanon yhteydessä maksajaviraston maksamat maksut;
  tässä taulukossa julkaistaan ainoastaan asetuksen (EU) N:o 1306/2013 111 artiklassa säädetyt tiedot, muut sarakkeet jätetään tyhjäksi tai niihin merkitään N/A. |
| --- | --- |

d)

asetuksen (EU) N:o 1305/2013 nojalla maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanon yhteydessä maksajaviraston maksamat maksut;

tässä taulukossa julkaistaan ainoastaan asetuksen (EU) N:o 1306/2013 111 artiklassa säädetyt tiedot, muut sarakkeet jätetään tyhjäksi tai niihin merkitään N/A.

(4)  Ja muut perussopimuksen 39 artiklan 2 kohdan ja/tai asetuksen (EU) N:o 1308/2013 nojalla hyväksyttävät tukitoimenpiteet.

4

(5)  Neuvoston asetus (EY) N:o 73/2009, annettu 19 päivänä tammikuuta 2009, yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (EY) N:o 1290/2005, (EY) N:o 247/2006, (EY) N:o 378/2007 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1782/2003 kumoamisesta (EUVL L 30, 31.1.2009, s. 16).

5

(6)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

9

---